Bejelentette: május 14. mostantól minden évben a walesi-magyar barátság napja lesz. Az ünnepségre az 1300 lakosú kisvárost magyar lobogókkal díszítették fel, az emléktábla avatása után felhangzott a magyar és a walesi himnusz, és elszavalták A walesi bárdokat. Az eseményre a helyi sörfőzde különlegesen palackozott sört is készített, amelynek emblémáján Arany János portréja látható. A szombat éjszakába nyúló rendezvénysorozatnak számos kulturális programja volt, fellépett mások mellett a walesi határ közvetlen közelében fekvő nyugat-angliai Bristol magyar néptáncegyüttese, és videóüzenetben rögzített üdvözlet is elhangzott Nagyszalontáról, Arany szülővárosából. Este a Walesi-Magyar Kulturális Egyesület szervezésében koncertet tartottak a helyi Szent Miklós-templomban walesi és magyar zeneművekből, elsősorban népdal- és operarészletekből. Walesben már a korábbi években is több alkalommal megemlékeztek Arany Jánosról és balladájáról. Montgomery 2017-ben, Arany születésének 200. évfordulóján posztumusz díszpolgári címet adományozott a költőnek.
A walesi bárdok Edward király, angol király Léptet fakó lován: Hadd látom, úgymond, mennyit ér A velszi tartomány. Van-e ott folyó és földje jó? Legelőin fű kövér? Használt-e a megöntözés: A pártos honfivér? S a nép, az istenadta nép, Ha oly boldog-e rajt Mint akarom, s mint a barom, Melyet igába hajt? Felség! valóban koronád Legszebb gyémántja Velsz: Földet, folyót, legelni jót, Hegy-völgyet benne lelsz. S a nép, az istenadta nép Oly boldog rajta, Sire! Kunyhói mind hallgatva, mint Megannyi puszta sír. Edward király, angol király Léptet fakó lován: Körötte csend amerre ment, És néma tartomány. Montgomery a vár neve, Hol aznap este szállt; Montgomery, a vár ura, Vendégli a királyt. Vadat és halat, s mi jó falat Szem-szájnak ingere, Sürgő csoport, száz szolga hord, Hogy nézni is tereh; S mind, amiket e szép sziget Ételt-italt terem; S mind, ami bor pezsegve forr Túl messzi tengeren. Ti urak, ti urak! hát senki sem Koccint értem pohárt? Ti urak, ti urak! … ti velsz ebek! Ne éljen Eduárd?
A történet kettős tragédiával ér véget: a vértanúhalált halt bárdok tragédiája és a bűnhődő királyé. Így talán jobban illett a balladák komor hangulatához. Sok párbeszéd szerepel a műben, ezáltal töredékessé válik, ami fokozza a drámai hatást. A sok élőszavas beszéd drámaivá teszi (akárcsak egy színházi dráma), a ballada líraiságát a kavargó érzelmek adják. Legfontosabb költői eszköze a fokozás, a különböző részek között az ismétlődő szavak növelik a feszültséget a művön belül. Bár már sokszor elmondtam, hogy valójában mi célból íródott ez a ballada, szeretném összefoglalni. Azokban az időkben, a szabadságharc után a kétségbeesés erőt vett az embereken, úgy látták nincs többé kiút az elnyomásból. Arany feladatának tekintette, hogy az elcsüggedt embereknek ismét reményt adjon, így egy középkori legendával szemléltette az ország akkori helyzetét. Ahogy A walesi bárdok utolsó strófáiban megbűnhődik a zsarnok király, úgy fog bűnhődni a Magyarországot elnyomó uralom is, sugallja a ballada. Természetesen arról szó sem eshetett, hogy e ballada megszületése után rögvest megjelenjen nyomtatásban.
Vadat és halat, s mi az ég alatt Szem-szájnak kellemes, Azt látok én: de ördög itt Belül minden nemes. Ti urak, ti urak, hitvány ebek! Ne éljen Eduárd? Hol van, ki zengje tetteim – Elő egy velszi bárd! Egymásra néz a sok vitéz, A vendég velsz urak; Orcáikon, mint félelem, Sápadt el a harag. Szó bennszakad, hang fennakad, Lehellet megszegik. – Ajtó megől fehér galamb, Ősz bárd emelkedik. Itt van, király, ki tettidet Elzengi, mond az agg; S fegyver csörög, haló hörög Amint húrjába csap. "Fegyver csörög, haló hörög, A nap vértóba száll, Vérszagra gyűl az éji vad: Te tetted ezt, király! Levágva népünk ezrei, Halomba, mint kereszt, Hogy sírva tallóz, aki él: Király, te tetted ezt! " Máglyára! el! igen kemény – Parancsol Eduárd – Ha! lágyabb ének kell nekünk; S belép egy ifju bárd. "Ah! lágyan kél az esti szél Milford-öböl felé; Szüzek siralma, özvegyek Panasza nyög belé. Ne szülj rabot, te szűz! anya Ne szoptass csecsemőt! …" S int a király. S elérte még A máglyára menőt. De vakmerőn s hivatlanúl Előáll harmadik; Kobzán a dal magára vall, Ez íge hallatik: "Elhullt csatában a derék – No halld meg, Eduárd: Neved ki diccsel ejtené, Nem él oly velszi bárd.
A második részben a végzetes lakoma történéseit ismerjük meg. Az urak igyekeznek a királyt minden jóval ellátni, de a király arra éhezik, hogy valaki harci tetteit dicsőítse. Azonban ilyen ember nem él ebben az eltiport, leigázott, porig rombolt tartományban, hisz mindenki gyűlöli a királyt, amiért szabadságuktól megfosztotta őket. A három bárd alakja három költőtípust szimbolizál. Az első megfontolt "fehér galamb, ősz bárd", aki öregesen beszél, s habár nem fiatal szavai mégis fenyegetőek: "Te tetted ezt király! " Mintha a levert magyar szabadságharcot követő véres megtorlás és az elnyomás ellen szólna. A második fiatal, romantikus "ifjú bárd". A maga romantikus módján énekel, lágyan, nincs benne fenyegetés csak panasz és fájdalom. A harmadik középkorú férfi lehet, aki erőteljes és kemény. Nincs szavaiban lágyság csak vád és átok, nem siránkozik, inkább felelősségre von: "Neved ki diccsel ejtené, Nem él oly walesi bárd. " … "Átok fejedre minden dal, Melyet zeng walesi bárd. " A harmadik fő részben a szinte őrjöngő királyt látjuk.
Erre nem volt lehetőség, hiszen az önkényuralom éveiben még szabad folyóirat sem volt. Egy pár év elteltével, mikor a nemzet kezdett magához térni, és kiújultak a politikai harcok, Arany azonnal megjelentette Koszorú című folyóiratában "ó-ángol ballada" alcímmel, mintha fordítás lett volna. A szigorú cenzúra és a zsarnok elnyomás idején csak képekben lehetett beszélni, hasonlatokkal lázadni. Az ember nem írhatta meg amit gondolt, a régi történelemből kellett ihletet merítenie, hogy társaival éreztethesse lázongását. Ám az önkényuralom idején mindenki megértette e ballada és más szerzők más műveinek időszerű mondanivalóját. Mindenki értette, hiszen mindenki ugyanazt érezte.
>>> EBBŐL MINDENKI REPETÁZIK A KERTI PARTIN: GRILLEZETT SERTÉSKARAJ ANANÁSSZAL ÉS FRISS SALÁTÁVAL>>> A videó elkészítését az Auchan támogatta.
Ha nyár, akkor indul a grillszezon! De mit süssünk a kerti partin a vendégeknek? Ebben a kérdésben Balázs Zsolt grillmester lesz a segítségünkre, aki videón mutatja meg, hogyan készíthetünk isteni finom mediterrán grill csirkét friss salátával és zöldséges mártogatóssal. Nem érdemes kihagyni! A nyári hétvégék egyik legjobb programja a szabadtéri grillezés. Itt az ideje, hogy leporoljuk a tavaly elrakott grillsütőt, és a hétvégi ebédet vagy vacsorát tartsuk a szabadban a családdal és a barátokkal - mutatjuk is hozzá a tökéletes receptet! Balázs Zsolt grillmester, a Grilltársaság egyik alapítója most egy olyan fogást mutat nekünk, amivel biztosan nem lőhetünk mellé a kerti partin: mediterrán töltött csirkemellet készített, amihez friss salátát és zöldséges mártogatóst is tálalt. HAON - Friss fotó: így néz ki most Berki Krisztián sírja. Érdemes kipróbálni, a végeredmény zseniális!
Megújult az átrakóállomás, amely tömöríti a hulladékot, így a jövőben kevesebb fuvar kell, hogy a szemét eljusson a lerakóba. A KETÉH friss fejlesztéseit Vozár Péterné alpolgármester és Péterné Ferenc Renáta telepvezető mutatta be – tudósít a. Zaol hu friss online. A politikus leszögezte: nemcsak a begyűjtés, hanem a hulladékkezelés is közös ügyünk, ezért is fontos az a KEHOP-projekt, amely Zalában és Vasban a hulladékgazdálkodási rendszer fejlesztését szolgálja. A projekt a megyéből 181 települést érint, főként Zalaegerszeg, Zalabér, Lenti, Hévíz és Keszthely körzetében. A cél az, hogy a Zalaispa társulás területén képződő hulladék kezelésének korszerű, a hatályos irányelveknek és az Európai Unió távlati céljainak megfelelő rendszert alakítsanak ki. A hulladékkezelés rendszerét megújító pályázati projekt részeként Keszthelyen az elmúlt időszakban fejlesztették az átrakóállomást, korszerűsítették a válogatócsarnok kapuit, illetve modernizálták a bálázó berendezést és a kézi válogatást is. Péterné Ferenc Renáta telepvezető úgy fogalmazott a bejáráson, hogy elengedhetetlenek a korszerű átrakóállomások a kezelendő hulladékmennyiség koncentrálása érdekében.