A robotika és az intelligens gépek még csecsemőkorban vannak, de egy olyan világban, ahol már erőteljesen jelen van az IoT és az 5G, teljesen más lesz minden. A munkahelyek nagy része megszűnik és helyettük jönnek más lehetőségek. Ez a digitális átalakulás el fog érni egy olyan szintet, ahol a jelenlegi rendszer át fog lépni egy teljesen új korszakba, amelyet tudatos kapitalizmusnak nevezünk (smart capitalism). A World Economic Forum szerint a negyedik ipari forradalomnak köszönhető digitális átalakulás értéke az elkövetkezendő 10 évben 100 billió amerikai dollárral lesz kifejezhető, és ez érinteni fog minden szektort, iparágat és földrészt. FELESLEGES EMBEREK keletkeznek nektek a negyedik ipari forradalom mentén. - YouTube. A Wall Streeten a technológiai részvények értéke meghatározóvá fognak duzzadni, nagyobb tempóban növekedve, mint bármely más szektoré. Ha nem vigyázunk, a technológia maga alá fogja gyűrni, fel fogja emészteni azt a kapitalizmust, amelyet ma ismerünk. Ha a Big Tech cégeket (GAFA-ként is utalnak rájuk: Google, Apple, Facebook, Amazon) nem fogjuk leszabályozni a megfelelő formában és elbukjuk a mesterséges intelligencia szabályozását is (illetve nem alkotunk megfelelő védelmet köré/ellene), annak az lesz az eredménye, hogy a középosztályt visszafordíthatatlan fenyegetésnek tesszük ki Észak-Amerikában és Európában.
A kutatási eredményekből kitűnik, hogy a negyedik ipari forradalom semmiképpen sem a távoli jövőben zajlik majd le, az első tapasztalatok azonban némileg lehűtik a túlzott várakozásokat. A digitális átalakulást lehetővé tévő technológiák jelentős része még meglehetősen drága, bizonyos funkciókra és folyamatokra gazdaságosan még biztosan sokáig nem lesz alkalmazható. Hasonló trendek látszanak a munkahelyek érintettsége tekintetében is: a termelő vállalatok alacsony hozzáadott értéket előállító munkásai talán valóban növekvő veszélyben vannak, a szolgáltató vállalatokban azonban a technológiai fejlesztések az unalmas, repetitív feladatokat veszik át az emberi munkaerőtől, így a munkavállalók az érdekesebb, nagyobb kreativitást igénylő tevékenységekkel foglalkozhatnak. A második napon egy zártkörű workshop keretében a régiós országokból érkezett kutatók mutatták be Ipar 4. 0-val és digitális transzformációval kapcsolatos kutatásaikat. A negyedik ipari forradalom nem az ipart, hanem minket változtat meg | G7 - Gazdasági sztorik érthetően. A workshop alapvetően azt a célt tűzte ki, hogy létrejöjjön egy olyan kezdeményezés, amelyben összehasonlíthatóvá válnak a környező országok termelő és szolgáltató vállalatainak Ipar 4.
Ha a világ (egyik) vezető gazdasági hatalmát, az Amerikai Egyesült Államokat tekintjük, a becslések szerint ott egyfelől a munkahelyek – a varrógépkezelőktől az összeszerelő munkásokig – mindössze 5 százaléka kerülhet teljesen kiváltásra. Másfelől a munkahelyek 60 százalékánál hozzávetőlegesen minden harmadik állás részben automatizálható lesz, azaz szinte minden második munkahelynek legfeljebb a 70 százaléka maradhat meg. Negyedik ipari forradalom vagy csak Ipar 4.0?! - Systemfarmer Zrt. Az automatizáláskor nem a meglévő munkahelyek megszűnése, hanem az újakhoz szükséges munkaerő hiánya válhat a legégetőbb problémává, hiszen a mai munkahelyek csaknem harmada még nem létezett pár évtizede. Mindez egy nagyon dinamikus környezetben bontakozik ki: Richard Foster, a Yale Egyetem professzora szerint, például az USA-ban, a vezető cégek (S&P 500 index) átlagos élettartama folyamatosan csökkent az elmúlt egy évszázad alatt, 67-ről 15 évre. Már egy 2016-os, a KPMG és a Harvard elemzői által készített átfogó kutatás is rámutatott arra, hogy a csúcstechnikának (például az internetnek és a GPS-nek) néhány évtizede csaknem húsz év kellett ahhoz, hogy alkalmazzák a kis- és középvállalkozások, ma viszont már elegendő kettő-öt év is a mostani innovatív termékeknek és megoldásoknak, hogy elterjedjenek a kisebb gazdasági szereplőknél.
Tehát amíg hagyományos Interneten az emberek kommunikálnak egymással, addig a Dolgok Internetén intelligens eszközök beszélgetnek arról, hogy mit érzékelnek a szenzoraikkal és számukra mi lenne az ideális, hogy végső soron nekünk, embereknek jobbá, kényelmesebbé tegyék az életünket. Az Internet e két esetben nem két különálló hálózatot jelent, hanem egyazon nagy, az egész világot átfogó fizikai hálózatot, ahol 2009-ben még 2, 5 milliárd eszköz volt összekapcsolva, viszont 2020-ban várhatóan már 30 milliárd különálló eszköz lesz elérhető, köszönhetően az IoT fokozatos térnyerésének. A bennem élő, korai befogadó, új technológiás kütyüket kedvelő geek már régóta szeretne kis otthonában minél több IoT eszközt működtetni, de sajnos a kínálat annyira mégsem bőséges. Vagyis kész termékekből nem bőséges a kínálat, de például ott van a Raspberry Pi nevű bankkártya méretű számítógép, amivel sokféle otthoni projektet kitalálhatunk, mert érzékelőket és mérőműszereket lehet rácsatlakoztatni és képes az Internetre is felkapcsolódni.
Ezért is örvendetes, hogy ehhez a fordulathoz Magyarország egy valóban nagy lépést tesz a jövőben: a GDP 2 százalékára kívánja növelni a kutatás-fejlesztésre szánt összegeket. Azonban a pénz nem minden: gyermekeink számára is vonzóbbá kell tennünk a tudomány és a technológia szeretetét! Értesüljön a gazdasági hírekről első kézből! Iratkozzon fel hírlevelünkre! Feliratkozom Kapcsolódó cikkek Szeszélyes szankciók 2022. 07. 07 Olvasási idő: 18 perc A kiberbűnözők nem nyaralnak 2022. 05 Olvasási idő: 8 perc Stagfláció helyett defláció? 2022. 01 Olvasási idő: 8 perc
Fotó: Shutterstock Most nézzük, hogy a termelékenységnövekedés egyik legfontosabb forrása, a robotizáció hogyan alakul. A világ másik vezető gazdasági nagyhatalmának, a robotikában élen járó Kínának a részesedése a többcélú (fejlettebb) robotok importforgalmában 2021-re erősen megnő, szinte megduplázva a 2018-as értéket (165 ezerről 290 ezer robot rendszeresítésével). Ezalatt a legfejlettebb európai gazdaság, Németország a kínai adatok mindössze hetedét mutatja fel a robotok importja és forgalmazása terén úgy, hogy vezető európai gazdaság ebben a szegmensben is. Az automatizált gyárak mellett az ipari szoftverek, a raktár-automatika, a különböző szenzorok és automatizált adatrögzítések piacai is dinamikusan nőni fognak, éves szinten 5-30 százalékkal. Az iparágban egyik legjelentősebb think tank, a Tractica 2019-es, friss előrejelzése szerint 2025-re a mesterséges intelligenciát fejlesztő szoftverágazat teljes piaca a 2018-as 9, 5 milliárd dollárról 2025-re mintegy 120 milliárd dollárra nő.
A program során a következő nyolc-tíz évben több mint 700 milliárd forintot költenek majd el fejlesztésre. Göböl Zsolt, a Szent Rókus Kórház főigazgatója elmondta, hogy az intézet Európa egyik legrégebbi kórháza, 1798-ban adták át, és az egyetlen magyar kórház, amely bekerült a magyar örökség aranykönyvbe. A céljuk az, hogy magas szintű egynapos sebészeti centrum alakuljon ki megfelelő műszerezettséggel – közölte. Göböl Zsolt megjegyezte, hogy évente több mint negyvenezer műtétet végeznek el. Rókus kórház rehabilitáció teljes 05. Kerti szobrok - Kerti-Áruda Szantorini térképe - Hotelek és látnivalók Szantorini térképén. - Tripadvisor Feriha 108 resz magyarul Gázóra állás diktálás Beko dfn 28422 w mosogatógép Lada vfts eladó Bajnokok ligája 2019 döntő
Az alpolgármester közölte, hogy a 200 millió forintos műszerbeszerzéssel elsősorban az egynapos sebészeti ellátást fejlesztik. A kórházak krónikus osztályai helyett a jövőben szakápolási otthonokban látnák el azokat, akik nem szorulnak orvosi ellátásra. A krónikus ágyak nagyrészén ugyanis szociális ellátás folyik, ezeket a kapacitásokat az egészségügyi államtitkár átadná a szociális szférának. Ónodi-Szűcs Zoltán azt reméli, hogy csak a feladatot kell átadni, a forrás az egészségügyben maradhat. 2007-ben tucatnyi kórházban számolta fel a gyógyítást a Gyurcsány-kormány, az egyik a budapesti Szent Rókus Kórház volt, csak a szemészeten negyven ember munkája szűnt meg. A Rókus azóta is rehabilitációs kórházként működik. A krónikus belgyógyászati osztályon, amelyet a köznyelv csak elfekvőként emleget, 75 ágy van. Ezektől az ágyaktól elbúcsúzhat a kórház. "Azok az ágyak, amelyek jelenleg nem egészségügyi ellátásra szolgálnak, hanem szociális célból működnek, azokat szeretnénk átadni oda, ahová valók, a szociális ellátórendszerhez.
Az intézet rendelőjében egy 50 ágyas ápolási osztályt, igazgatási, gazdasági és műszaki irodákat alakítanak ki, és felújítják a közösségi WC-ket is. Ónodi-Szűcs Zoltán egészségügyért felelős államtitkár elmondta, hogy 2007-ben a kórház megkapta a "halálos ítéletét", de néhány maroknyi ember kitartó munkával elérte, hogy az intézet ma is létezik. A pontos számot nyilván nem tudom még önnek most megmondani, a terveink szerint ebben az évben háromezer ágy az érintett, és az ezzel elmenő költség az ugyan el fog menni tőlünk, de a bevételi oldal az alapban fog maradni, tehát ezt a forrást, amely megtakarítódik, azt újra fel lehet majd használni a többi kórház számára" – jelentette ki Ónodi-Szűcs Zoltán egészségügyi államtitkár. Az egészségügyi államtitkár javaslatával egyetért a szociális államtitkár. Ugyanakkor azt is tudni kell, hogy szívinfarktus után a rehabilitáción részt nem vev betegek halálozása duplája a rehabilitáltaknak. Pedig komoly csapatok állnak rendelkezésre a kardiológiai rehabilitációkon.