00 óráig – a népkerti sportcsarnok előtt RAJTOK: 1. Rajt: 09. 30 óra – Gyermekfutamok 2. Rajt: 10. 00 óra: - Maraton, Minimaraton (5, 27 km) 3. Rajt: 12. 00 óra: Kismaraton, Félmaraton (egyéni és váltó) Rajt helye: a Miskolc Városi Sportcsarnok (Népkert) előtt Cél: a Miskolc Városi Sportcsarnok (Népkert) előtt A HELYEZÉSEK ELDÖNTÉSE: Elektromos időméréssel, a nettó idő figyelembevételével. FRISSÍTÉS: körönként 2, 5 km-nél: víz, szőlőcukor; 5, 27 km-enként víz, szőlőcukor, izotóniás sportital, kóla, édesség, gyümölcs. Egyéni frissítők leadása csak a versenyközpontos állomásra: A versenyszám és a rajtszám megjelölésével a versenyközpontban lévő frissítő-sátornál 2021. október 17-én (vasárnap) 09. 00 – 10. Miskolc városi sportcsarnok pizza. 00 óráig.
Sokáig ez volt Magyarország legnagyobb ilyen kivitelű áthidalója. A világításról 184 jódlámpa és 20 reflektor gondoskodott. A parketta borítású játéktér 44×26 méteres, a nézőtér befogadó képessége változtatható volt 1800 és 3600 fő között. Az öltözők, edzőtermek és más kiszolgáló létesítmények a kor színvonalának megfelelőek voltak. Marathon Club - Miskolc | Csodálatos környezetben, igazi kihívás!. A beruházás 68 millió forintba került, és alkotói nívódíjat kaptak érte. Első igazgatója Menyhért László volt. F: Tervezte Horváth István, Szabó József, Thury László Cím Miskolc Dusik Lajos sétány Magyarország
", amikor a gyökereid olyan mélyen erednek a földbe, hogy az is fáj, ha nagyobbat lépsz. Manapság sokan élnek múlt és gyökerek nélkül, számukra valószínűleg nem mond semmit ez a vers, de nekünk, többieknek, akármelyik országban élünk is, többet jelent ez az egy zsidó költő, mint ezer megkoszorúzott lovas szobor. Radnóti Miklós: Nem tudhatom... Nem tudhatom, hogy másnak e tájék mit jelent, nekem szülőhazám itt e lángoktól ölelt kis ország, messzeringó gyerekkorom világa. Belőle nőttem én, mint fatörzsből gyönge ága s remélem, testem is majd e földbe süpped el. Itthon vagyok. S ha néha lábamhoz térdepel egy-egy bokor, nevét is, virágát is tudom, tudom, hogy merre mennek, kik mennek az uton, s tudom, hogy mit jelenthet egy nyári alkonyon a házfalakról csorgó, vöröslő fájdalom. Ki gépen száll fölébe, annak térkép e táj, s nem tudja, hol lakott itt Vörösmarty Mihály, annak mit rejt e térkép?
Radnóti Miklós: Nem tudhatom NEM TUDHATOM Nem tudhatom, hogy másnak e tájék mit jelent, nekem szülőhazám itt e lángoktól ölelt kis ország, messzeringó gyerekkorom világa. Belőle nőttem én, mint fatörzsből gyönge ága s remélem, testem is majd e földbe süpped el. Itthon vagyok. S ha néha lábamhoz térdepel egy-egy bokor, nevét is, virágát is tudom, tudom, hogy merre mennek, kik mennek az uton, s tudom, hogy mit jelenthet egy nyári alkonyon a házfalakról csorgó, vöröslő fájdalom. Ki gépen száll fölébe, annak térkép e táj, s nem tudja, hol lakott itt Vörösmarty Mihály; annak mit rejt e térkép?
Radnóti Miklós (1909–1944) Glatter Miklós néven született; költő, középiskolai tanár és a magyar líra kiemelkedő alakja, írásaiban törekedett a tiszta és a hagyományos, elfeledett műfajok használatára is. Zsidó származása miatt 1944-ben munkaszolgálatra osztották be, és máig tisztázatlan körülmények között egy tömegsírban végezte. Exhumálása során találták meg zsebében a noteszét, amit Bori-notesz néven emlegetnek – ez tartalmazta utolsó verseit. Először a "Himnusz a békéről" versére gondoltam, pont azért, mert a "Nem tudhatom…" az egyik legtöbbet idézett költemény, de némi gondolkodás után arra jutottam, hogy utóbbi aktuálisabb, mint valaha. Manapság, amikor divat nagy magyarként döngetni a mellünket, sokszor elgondolkodom arról, mi is a hazaszeretet. Mert nem az, amit sokan és erőszakosan továbbítanak felénk. Viszont hiszem, hogy nem létezik ennél szebben kifejezett, büszkeséget és odaadást sugárzó vers. Szerintem ugyanis a hazaszeretet nem az, amikor felvesszük a fizetésünket, befizetjük az adónkat, és várjuk a következő hónapot, hanem az, amikor te is úgy érzed: "Mindenütt jó, de legjobb otthon.
Radnóti Miklós: Nem tudhatom… - Feladat A feladat ismertetése Mutasd be Radnóti Miklós életét és pályáját, és elemezd Nem tudhatom című költeményét! Kérdések: • Mit tudsz Radnóti éltéről és munkásságáról? • Milyen körülmények között született a Nem tudhatom című költemény? Mi motiválta megszületését? • Milyen ellentétre épül a vers első szakasza? • Hogyan jelenik meg a humanizmus eszméje? • Mi jelenik meg a vers második szakaszában? • Milyen párhuzam figyelhető meg a Nem tudhatom és a Szózat, illetve a Himnusz között? • Miért fohászkodik a mű végén a költő? • Mi jellemzi a mű verselését? Nem tudhatom... Nem tudhatom, hogy másnak e tájék mit jelent, nekem szülőhazám itt e lángoktól ölelt kis ország, messzeringó gyerekkorom világa. Belőle nőttem én, mint fatörzsből gyönge ága s remélem, testem is majd e földbe süpped el. Itthon vagyok. S ha néha lábamhoz térdepel egy-egy bokor, nevét is, virágát is tudom, tudom, hogy merre mennek, kik mennek az uton, s tudom, hogy mit jelenthet egy nyári alkonyon a házfalakról csorgó, vöröslő fájdalom.
Hisz bűnösök vagyunk mi, akár a többi nép, s tudjuk miben vétkeztünk, mikor, hol és mikép, de élnek dolgozók itt, költők is bűntelen, és csecsszopók, akikben megnő az értelem, világít bennük, őrzik, sötét pincékbe bújva, míg jelt nem ír hazánkra újból a béke ujja, s fojtott szavunkra majdan friss szóval ők felelnek. Nagy szárnyadat borítsd ránk virrasztó éji felleg. A vers eleje így kezdődik: "Nem tudhatom, hogy másnak e tájék mit jelent". Azonban mindjárt két szempontot is olvasunk, először "nekem szülőhazám", "messzeringó gyerekkorom világa", majd pedig: "Ki gépen száll fölébe, annak térkép e táj". Elsősorban ez a két szempont váltakozik: a "lentről", pontosabban: belülről, azaz résztvevőként való látásmód, és annak ellentéte, a fentről való dehumanizált látásmód, mely pusztítandó célpontokat lát. Az (ember-)idegen felső, gépies látásmódra váltás előtt a "nyári alkonyon / a házfalakról csorgó, vöröslő fájdalom" keserű képe jelenik, annak az előérzete, ahogy az éppen még "lángoktól ölelt kis ország" földjét - ahogy azt a házfalat is - elöntik, felperzselik a lángok, és vér fogja áztatni, megfesteni: maga a "csorgó, vöröslő fájdalom".
Hisz bűnösök vagyunk mi, akár a többi nép, s tudjuk miben vétkeztünk, mikor, hol és mikép, de élnek dolgozók itt, költők is bűntelen, és csecsszopók, akikben megnő az értelem, világít bennük, őrzik, sötét pincékbe bújva, míg jelt nem ír hazánkra újból a béke ujja, s fojtott szavunkra majdan friss szóval ők felelnek. Nagy szárnyadat borítsd ránk virrasztó éji felleg.