54 tagja van, akiket 3 évre választ a Közgyűlés. A legfőbb bírósági szerv a Nemzetközi Bíróság. Feladata: jogi tanácsadás az ENSZ szervezetinek; az államok között felmerülő jogviták eldöntése. gazdasági és pénzügyi unió létrehozása érdekében legkésőbb 1999-ig közös valutát vezetnek be. a politikai integráció szorosabbra fűzése érdekében közös kül- és biztonságpolitika felállítása mellett döntöttek, és a bel- és igazságügy területén is közös célokat fogalmaztak meg. bevezették az uniós állampolgárságot, és a szabad munkaerő-áramlást szélesebben értelmezve - az unió minden polgárát beleértve - előreléptek a személyek szabad mozgásának teljes körű biztosítása irányában is. ekkortól használjuk az Európai Unió (EU) (European Union) elnevezést. cél a döntéshozatal hatékonyabbá és demokratikusabbá tétele, jelentős mértékben növelte az Európai Parlament hatásköreit és szélesítette a Tanácsban a többségi szavazási eljárás alkalmazási körét is (lásd Lisszaboni szerződés) EU intézményrendszere, felépítése A négy legfontosabb intézmény a Miniszterek Tanácsa (a Tanács), az Európai Tanács, az Európai Parlament, a Bizottság (= az EU kormánya), ezenkívül fontos EU-s intézmények még Bíróság, a COREPER és a Számvevőszék is.
előzmény: Az Európai Unió megszületése Immanuel Kant- igény a független európai államok közössége Viktor Hugo is ezt vallja- Európai Egyesült Államok kifejezés megfogalmazója Első törekvések az integrációra: első világháborút követően a Népszövetség 1920-21 Célja: az újabb háború elkerülése+ gazdasági és kulturális együttműködés Gond: megbukik, mivel kitör a második világháború Második világháború után megalakul a bipoláris … A II. világháború végére egész Európa romokban hevert, valamint létrejött két szuperhatalom, a Kelet-Európát megszálló Szovjetunió és a Nyugat-Európát felszabadító USA. Történelmi/politikai okok: Európa szabad országainak be kellett látniuk, hogy együttműködésre van szükség, ellensúlyozandó a két óriás politikai, gazdasági fölényét. Az európai egyesülési folyamatot az USA is támogatta (annak ellenére, hogy gazdasági értelemben részben ellene … Szovjet blokk és rendszerváltozás: A II. világháború után a világ, és Európa két befolyási zónára szakadt. Nyugaton megmaradt az államok önrendelkezése.
A keleti blokk államai (Magyarország, Lengyelország, Csehszlovákia, NDK, Bulgária, Románia) azonban a Szovjetunió befolyása alatt álltak és mindenhol a kommunista rendszert alakították ki (erőszakosan) Gazdaságilag a KGST (Kölcsönös Gazdasági Segítség Tanácsa, 1949) katonailag pedig … Az EU több történelemtételhez is kapcsolódik, ezért itt csak vázlatot adok. – Az integráció összekapcsolódást, összefonódást jelent, különféle szintjei vannak. Az integráció okai: A II. világháború után megváltozott a gazdasági és politikai helyzet, megnőtt az USA és a Szovjetunió fölénye, az európai vezetők felismerték: a kis területű nemzetállamok külön-külön képtelenek felvenni a versenyt. Létrejött a … Az Egyesült Nemzetek Szervezete/ENSZ/: 1945-ben a San Franciscóban tartott konferencián létrehozták a Népszövetség utódjaként az Egyesült Nemzetek Szervezetét. Az ENSZ-nek 193 független állam a tagja. A szervezet fő célja, hogy fenntartsa a nemzetközi békét és biztonságot, fejlessze a nemzetek közötti baráti kapcsolatot, elősegítse az emberi jogok védelmét és emelje a világ általános életszínvonalát …
Európai Megállapodások (elsőként Magyarországgal és Lengyelországgal), a Szovjetunió útód államaival partnerségi és együttműködési megállapodások 1993 végén rögzítették a koppenhágai kritériumokat (politikai kritériumok), melyeknek teljesítése lehetővé teszi a csatlakozást. Európai Unió: 1992. II. 07-én a hollandiai Maastrichtban írták alá azt a szerződést, mely az Európai Közösségeket Európai Unióvá alakította és a 80-as évek során felmerült kérdések sokaságára választ adott Európai Központi Bank 1999 Ausztria, Svédország és Finnország 1995 (Norvégia azonban ügydöntő népszavazás során ismét elvetette a csatlakozás gondolatát. ) 15. Schengeni egyezmény: 1985-ben írták alá és 1995-ben lépett életbe. A belső határok feloldását jelentette és a külső határok szigorítását jelentette. 1998. március 1-én csatlakozási tárgyalások az új tagjelölt államokkal (Magyarország) Euró: 1999 (nemzetközi tranzakciók), 2002. kézpénz Nizzai Szerződés 2000 kidolgozta a bővítéshez szükséges intézményi reformokat.
Az agyműködés lateralizációja Az emberi agy két különálló agyféltekére oszlik, amelyeket a corpus callosum köt össze. A féltekék erős kétoldali szimmetriát mutatnak mind szerkezetük, mind működésük tekintetében. Például szerkezetileg az oldalsó sulcus általában hosszabb a bal féltekén, mint a jobb féltekén, és funkcionálisan a Broca-terület és a Wernicke-terület a jobbkezesek 95%-ánál a bal agyféltekében található, de a balkezesek 70%-ánál. Az idegtudós és Nobel-díjas Roger Sperry jelentősen hozzájárult a lateralizáció és az osztott agyműködés kutatásához. Agyi folyamatok és funkciók Az agy bal féltekéje analitikusan és szekvenciálisan dolgozza fel az információkat. A verbálisra összpontosít, és a nyelvért felelős. Selfskills | Bal vagy Jobb agyfélteke?. A részletekből egy teljes képet dolgoz fel. A bal félteke funkciói közé tartozik a rend- és mintaérzékelés, valamint a stratégiák létrehozása. A bal félteke irányítja a test jobb oldalán lévő izmokat. Az agy jobb féltekéje intuitív módon dolgozza fel az információkat. A vizuálisra összpontosít, és a figyelemért felelős.
Háttér A jobb agyfélteke vs. bal agyfélteke dominancia elmélete Roger Sperry Nobel-díjas neurobiológustól és neuropszichológustól származik. Sperry felfedezte, hogy a bal agyfélteke általában úgy működik, hogy az információkat racionális, logikus, szekvenciális és összességében analitikus módon dolgozza fel. A jobb félteke inkább az összefüggések felismerésére, az információk integrálására és szintézisére, valamint az intuitív gondolatokra jut. Ezek a megállapítások, bár igazak, alapjául szolgálnak annak a mára már megcáfolt elméletnek, miszerint a logikus, analitikus és módszeres emberek bal agyfélteke-dominánsak, a kreatív és művészi beállítottságúak pedig jobb agyfélteke-dominánsak. A Utahi Egyetemen végzett vizsgálat megcáfolta ezt a mítoszt. Az idegtudósok több mint 1000 agyszkennelést elemeztek hét és 29 év közötti emberektől. Az agyszkennelések nem mutattak bizonyítékot arra, hogy az emberek az egyik agyféltekét jobban használják, mint a másikat. Lényegében az agy összekapcsolódik, és a két félteke támogatja egymást a folyamatokban és funkciókban.