Batthyány Lajos kivégzése Pesten A kivégzéseket elrettentő ítéletek, súlyos vasban, nyirkos várbörtönben, sáncmunkán eltöltött fogság, vagyonelkobzás, kényszerbesorozások tízezrei követték. Az önkényuralom elvakult bosszúszomjában messze túlment azon a határon, amelyen belül valamilyen megbékélés létrejöhetett volna. Ha a szabadságharc hősöket, akkor a megtorlás mártírokat teremtett, akiket a nemzet sohasem felejthet el. Az Aradi Vértanúk agyonlövetése Az országot 1849 után feldarabolták: ismét különválasztották Erdélyt, Szerb Vajdaság és Temesi Bánság néven új koronatartományt alkottak; az ország törzsterületét öt kerületre osztották, amelyeket előbb katonák, utóbb kerületi főispánok, alattuk "megyefőnökök" igazgattak. A megszállt és beolvasztott ország élére a császár nagybátyját, Albrecht főherceget állították. A valóságos főhatalom Bécsben székelt, Alexander Bach belügyminiszter irányította. Az általa verbuvált tisztviselők, a "Bachhuszárok" hada árasztotta el az országot. Aradi vértanuk kivégzése helyszíne. Thorma János: Az Aradi Vértanúk felakasztása A levert Magyarországot tehát katonai megszállással és a Habsburg Birodalomba való teljes – politikai, közigazgatási és gazdasági – beolvasztással "pacifikálták".
Schweidel József: A mai világ a sátán világa, ahol a becsületért bitó, az árulásért hatalom jár. Csak egy igazi forradalom, a világ új forradalmi embersége söpörheti el ezt az átkozott, meghasonlott világot. Török Ignác: Nemsokára Isten legmagasabb ítélőszéke elé állok. 1849. október 6. | Az aradi vértanúk és Batthyány Lajos kivégzése. Életem parányi súly csupán, de tudom, hogy mindig csak Őt szolgáltam. Vécsey Károly: Isten adta a szívet, lelket nekem, amely népem és hazám szolgálatáért lángolt. Csak 1932-ben adta vissza a Maros az aradi vértanúk csontjait A vértanúk kultusza már a kivégzés napján elkezdődött, sőt, Aradon már 1871-ben terméskő emlékművet állítottak a tizenkét tábornoknak és egy ezredesnek, akiknek nevét országszerte tucatnyi utca, tér és út őrzi, sőt, október 6. 2001 óta magyar nemzeti gyásznapként van jelen a naptárban. Az egykori vesztőhelyen évtizedeken át kutattak a kivégzés után eltűnt testek után, ötüket azonban hetven éven át nem találtak meg.
Ezek általában a kisembert érintették, népfelkelők, illetve a magyar kormány rendeleteinek kihirdetéséért, forradalmi jelképek vagy fegyver birtoklásáért előállított civilek kerültek hadbíróság elé. Az ítélet mindig a helyi katonai vezető »szigorán« múlott – mondja a Hermann Róbert. Az első letartóztatásokat Pozsonyban hajtották végre még december második felében, majd 1849. január 12-én egy Bakonybélen elfogott gerillacsapat két tagját ítélte golyó általi halálra és végezte is ki a rögtönítélő bíróság. Fontos megjegyezni, hogy eddig a pontig és ezt követően is több halálos ítéletet hoztak, mint amennyit végre is hajtottak, főleg május 30-áig – e dátumnak lesz még jelentősége. Ők a 150 névtelen magyar vértanú | 24.hu. Thorma János: Aradi vértanúk. Forrás: Wikipedia Rosszat mondott a császárra Január végétől Pest-Budán szaporodtak meg mind a perek, mind kivégzések, ami annak is köszönhető, hogy a feljelentő jutalmat kapott. Itt is leginkább az egyszerű polgár volt érintve, főben járó bűnnek számított, ha valaki tiszteletlenül beszélt a császárról vagy például átállásra buzdította a városszerte beszállásolt osztrák katonákat.
Olvasta már a Múlt-kor történelmi magazin legújabb számát? kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám) Nyomtatott előfizetés vásárlása bankkártyás fizetés esetén 10% kedvezménnyel. Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot. Dessewffy Arisztid, a leonidászi hősiességű honvédtábornok | Felvidék.ma. 9 945 ft 8 990 Ft Digitális előfizetés vásárlása a teljes archívumhoz való hozzáféréssel 25% kedvezménnyel. Az első 500 előfizetőnek. 20 000 ft 14 990 Ft július 12. Mai évfordulók
1849. október 6. Szerző: Tarján M. Tamás "…a legnagyobb szigorúság a kompromittáltakkal szemben. Sok fejnek kell lehullania, mint a kiemelkedő mákfejeknek, ha az ember fölöttük ellovagol. " (Ferenc József utasítása Haynau számára) 1849. október 6-án végezték ki Aradon az 1848-49. évi szabadságharc 13 honvédtisztjét, Pesten pedig ugyanezen a napon hajtották végre a gróf Batthyány Lajos egykori miniszterelnökre kiszabott halálos ítéletet. A bécsi forradalom évfordulójára időzített kivégzéssorozat a levert szabadságharc utáni megtorlások tetőpontja volt, amiről a magyarság évről évre nemzeti gyásznap keretében emlékezik meg. Bár a magyar honvédseregek csak augusztus 13-án, Világosnál – szimbolikus módon az oroszok előtt – tették le a fegyvert, a Habsburg katonai közigazgatás megtorló akciói már július elején megkezdődtek. A május végén lemondott Welden után a "bresciai hiéna" néven emlegetett Haynau táborszernagy lett a császári hadsereg új főparancsnoka, aki Ferenc József (ur. 1867-1916) utasítása nyomán a már megszállt területeken ádáz hajtóvadászatba kezdett a "rebellió" támogatói ellen.
Az aradi Megbékélés terén újra felállított Emlékmű A többi vértanúról azonban senki sem tudott semmit, noha a gyanú szerint Lázár Vilmos és Schweidel József Dessewffy közelében, a várárokban nyugszik, öt másik társuk pedig a vesztőhelyen. Lázár és Schweidel csontjaira csak több mint hat évtizeddel később, 1912-ben bukkantak rá, de a sírhelyet a rossz talajviszonyok miatt csak a következő évben tudták feltárni. A Délmagyar tavalyi visszaemlékezésében idéz a megtalálás körülményeiről: A csontvázak guggoló helyzetben voltak, úgy mint a hóhér annak idején a gödörbe dobta őket. Amikor a csontvázak tisztán állottak, Lakatos Ottó két paptársával imádkozott és beszentelte a csontokat. A kiemelés munkálja estig el fog tartani, azután díszes faládában a kultúrpalotába viszik a csontokat és mindaddig ott tartják, amíg a többi vértanúk csontjait sikerül összeszedni. Azután a vesztőhelyen mauzóleumot építenek és abba helyezik el a vértanúk csontjait. Az Aulich Lajos, Knezić Károly, Nagysándor József, Pöltengerg Ernő és Török Ignác csontjainak megtalálására indult kutatások azonban továbbra sem jártak sikerrel.
A világosi fegyverletételt (1849. augusztus 13. ) követően a teljhatalommal felruházott Julius Jakob von Haynau, becenevén "bresciai hiéna", táborszernagy Európa-szerte felháborodást kiváltó, példátlan bosszúhadjáratba kezdett. Feladata egyértelmű volt: elrettentő példát statuálni, és egyszer és mindenkorra lefejezni a magyar katonai vezetést. Kivégzések már addig is voltak, ám a megtorlás csúcspontjának október 6-át szánták, amikor is a 35 honvédtábornok közül 12-t és egy ezredest felakasztottak, vagy nagyvonalú "kegyelemből" "csak" agyonlőttek Aradon. Sokféle mendemonda, szóbeszéd kapott szárnyra, hogyan viselték utolsó óráikat és a vesztőhelyen végső perceiket nemzeti mitológiánk hősei. De vajon mi igaz ezekből? Az például valószínűleg csak az utókor romantikusan kiszínezett legendája, hogy gróf Vécsey Károly (aki az utolsó kivégzett volt a sorban, ezért végig kellett néznie társai kínhalálát), mielőtt a bitóhoz kísérték, odalépett a már halott Damjanich János holttestéhez, és megcsókolta a kezét.
A magyarság emlékezetében azonban Koppány, Szent István, Szent Imre herceg, és Szent László napjainkig fennmaradt. Számtalan azon helyek sora, ahol történetek élnek ma is cselekedeteikről, nevükhöz fűződő eseményekről. Helységek nevei is őrzik emléküket. A nép szívében élő emlékek legtöbbje Szent Lászlóhoz fűződik. Csodás cselekedeteit a népi emlékezet máig őrzi. Máté Ferenc Csodás események Szent László gondoskodik katonáiról Szent László király az oroszokkal harcolt, amikor seregével üldözve azokat kies tájra értek, ahol több napi járásra semmi élőlénnyel sem találkoztak. Amikor a szent király látta, hogy a pusztaságon éheznek a katonái, térdre borult és úgy könyörgött az Úristenhez. Az Úr meghallgatta őt, s rögtön csoda történt. Szent lászló legendája. Egy hatalmas rudli szarvas, őz és bivaly közeledett a pusztában. A katonák igen elképedtek, mert a nagy állatsereglet csendes szelídséggel közeledett feléjük. Hálát adtak az Úristennek, és a szent királyuknak is rögtön, hogy megmenekültek az éhhaláltól. Máskor Döbröd közelében vonult a sereg és epesztő szomjúság kínozta a katonákat.
A vessző megmutatja, mit kell tenned. Amikor László király felébredt, hozatta íját és tegezét, kilépett sátrából, felhúzta íját, aztán célzás nélkül elbocsátotta a nyílvesszőt. Szent László legendája – Köztérkép. A nyílvessző messze szállott, s ahol lehullt, egy genciána fűszálat átütött. A genciána, a keresztesfű kenőcse mentette meg a népet a döghaláltól, s azóta is Szent László füvének nevezi a nép. Ezek a csodás események a szentté avatási legendában örökítődtek meg és maradtak fenn. Még sok mindent megtudhat Szent Lászlóról a Reményünk Jézus csillagunk Szent László című könyvből.
A Magyar Anjou Legendárium már 6 képet ad, az utolsón a harcban megsebesült Lászlót a Szűz Máriává változó leány gyógyítja meg. - A régi székelyföldi tp-ok (Gelence, Homoródszentmárton, Besenyő, Erdőfüle, Bibarcfalva) falfestményein Szt László legendájából "mindenütt csak a cserhalmi ütközetet, s annak egy epizódját találjuk előadva, amikor ~ az ütközet után egy m. leányt szabadít meg az őt vivő kun rablótól". - Huszka József az 1880/90-es években székelyföldi ref. és unit. (egykor kat. ) tp-ok számos elmeszelt Szt László-freskóját tárta föl. Másolataiból ismerjük Bibarcfalva, Erdőfüle, Homoródszentmárton, Maksa, Marosszentkirály tp-ait, mert puritán fanatizmusból v. műveletlenségből a sz-fordulón ezeket lebontották, Bögöz, Kilyén, Magyarremete freskóit a falubeliek elmeszelték, Nagyajta, Sepsibesenyő, Csíkmenaság falképeit veszendőbe hagyták. A Lovagkirály legendái. Radocsay Dénes dokumentációja szerint csak Csíkszentmihály, Gelence, Székelyderzs ábrázolásait sikerült megőrizni. - A szepesi, hetivásárra utaló Csütörtökhely első neve 1263: Szentlászló.
Hajtsuk a kunt, hajtsuk! De hiába, a magyarok nem hallották László szavait. A pénzre gondoltak most mind. Hát nem is csoda, hogy eltántorította, különösen a szegényebb rendű vitézeket, hiszen csak úgy ragyogott, fénylett a föld a tenger aranytól, ezüsttől. Hiszen csak ez kellett a kunoknak. Amint a magyarok a pénznek estek, megálltak a futásban, s visszafordultak, hogy rácsapjanak a pénzszedő magyarokra. László fohászkodva tekintett föl az égre és onnan várt segedelmet. Isten meghallgatta a szent életű király imádságát, és csodák-csodájára, azok a ragyogó sárga aranyok, azok a tejfehér ezüstök, egytől egyig kővé változtak. Ez volt a magyarok szerencséje. Megértették Istennek csudás intését, lóra pattantak mind, s haj, kun, haj! LATIN IRODALOM: A SZENT LÁSZLÓ-LEGENDA. | Magyar irodalomtörténet | Kézikönyvtár. kiáltással újra űzőbe fogták a kunokat, s meg sem is pihentek, míg az országból ki nem kergették őket. Valójában ezek a rejtélyes pénzszerű képződmények nem mások, mint óharmadkori rétegekből kimállott őslény maradványok, egysejtű állatok (Nummilinák) kerek lapos megkövesült vázzal.
Miután megkapta a föloldozást és az elégtételt, az ördög még ott, Szent Ferenc jelenlétében elpárolgott. Így menekült meg a testvér a jó pásztor közbelépése által a kegyetlen bestia karmaiból. Hálát adott érte Istennek, megjavulva és az eseten okulva tért vissza a szent pásztor nyájához, s azután élete fogytáig jámborul élt. Krisztus dicséretére. Ámen.
Talán ennek is köszönhető, hogy László kultusza a halála után gyorsan kifejlődött. Tulajdonképpen maga a nép avatta szentté, mielőtt ezt az egyház hivatalosan is megtehette volna. A kultusz kibontakozásához a döntő lökést III. Szent lászló legendája rajz. Béla király adta meg, aki 1192 júniusában pápai jóváhagyással szentté avatta I. Lászlót. Ennek nyomán a kialakuló magyar lovagi kultúra és életmód képviselői őt tekintették példaképüknek. Számos monda is őrzi a Lovagkirály emlékét. "Erős volt a keze, tetszetős a külseje, s miként az oroszlánnak, hatalmas lába-keze, óriási a termete, a többi ember közül vállal kimagaslott: így árasztotta el az adományok teljessége, s ez már testileg is méltóvá nyilvánította a királyi koronára. Ám mikor látta, hogy kitüntető javakkal dicsekedhet, nem fuvalkodott fel gőgjében, nem foglalta el mások jogait ármányosan vagy erőszakkal, hanem a kapott jótéteményekért köteles hálát adva annak, aki megelőző érdemek nélkül szokta osztogatni a javakat, valahányat észrevett magában, Isten tiszteletének szentelte" - maradt fenn róla.
Egy normális demokráciának része, hogy a dolgozók, a szegényebbek is beleszólhassanak a döntésekbe! "Bevándorló, takarítónő és tegnaptól a francia nemzetgyülés tagja! Rachel Keke Párizs egyik körzetében győzte le a baloldal jelöltjeként a volt sportminisztert. Szent lászló király legendája. Keke Elefántcsontparton született, fodrászként, takarítóként és bejárónőként dolgozott. Egy francia szálodalláncnál szervezte a takarítók sztrájkját, amelyben 22 hónapig tartottak ki, majd végül győztek jobb munkakörülményeket harcoltak ki! Most pedig, egy évvel később parlamenti képviselővé választották! Egy normális demokráciának nem csak a jogállam a része, hanem hogy a dolgozók, a szegényebbek is beleszólhassanak a döntésekbe! " Nyitókép: Facebook