Ha a töröknek sikerül elfoglalnia Egert, úgy megnyílhat az út észak felé. A hadjárat Kara Ahmed pasa főparancsnokságával indult, melynek során többek közt Temesvárt, Veszprémet, Lippát és Szolnokot is elfoglalta, ahonnan Eger irányába vette útját. Szeptember 9-re a körülbelül a mintegy 40000 fős támadó sereg megérkezett a várhoz, ami ekkorra felkészülten várta a veszedelmet. A 13. Eger vár ostroma 1552. században épült, eredetileg püspöki lovagvárként szolgáló vár a 16. századra elavultnak számított, az ágyútűz ellen szinte védhetetlen volt. Korszerűsítése az 1540-es években kezdődött Alessandro da Vedanó itáliai hadmérnök vezetésével, munkájának hála a tüzérséggel szemben is ellenállóvá vált. A vár védelmének megszervezését, a várkapitányságot Dobó István látta el, akinek első feladata Eger városának felégetése volt, hogy a felvonuló oszmán sereg se élelmet, sem pedig védelmet ne lelhessen benne. A várban (nagyjából fél évre elegendő élelemmel) 1094 fő kiképzett katona és 824 fő önkéntes állomásozott, soraikban jelentős számban akadtak nők is.
Török háborúk Magyarországon 1521–26 · magyar belháború · 1529–33 · 1540–47 · 1550–58 · várháborúk kora · 1560–64 · 1565–68 · vitézi portyák · Békés-felkelés · hosszú háború (1591–1606) · Bocskai-felkelés · erdélyi belháború · 1612–13 · 1636 · 1657–62 · Szejdi-dúlás · 1663–64 · bujdosó felkelések · Thököly-felkelés · a török kiűzése · a Szent Liga háborúja · 1716–18 · utolsó tatárjárás (1717) m v sz Eger 1596-os ostroma a tizenöt éves háború egyik jelentős fejezete volt, mely 1596. szeptember–október között zajlott le Eger vár védői és az oszmán haderő csapatai között. Tinódi Lantos Sebestyén - Eger-1552. A megközelítőleg 7000 fős véderő háromhetes csata után feladta a várat, az ostrom III. Mehmed oszmán szultán döntő győzelmével végződött. Előzmények [ szerkesztés] Az 1552 őszi sikertelen ostromot követően a sérült vár helyreállítását megkezdték. Az erre elkülönített királyi összegeket azonban meglehetősen szigorúan mérték, a ki nem fizetett zsoldok összege nagy méretekre rúgott. Az építkezés szigorú védői előírások mellett zajlott, a várlovasság a várból a környéken messzi portyákat vezetett.
"…szívem átjárja a bánat miattad egri Vitézség, te ügyes, férfias, magyarságnak tükre, Vitézek oskolája, te férfias, te érett, Aki ma pogány kezek által elpusztíttattál. " Eger második ostromának kezdete… 1596. szeptember 20-án III. Mohamed szultán hadserege élén a legendás hírű magyar végház, Eger alá érkezett és megkezdte a vár ostromát… 1596-ban maga a szultán, III. Mohamed áll a török sereg élén, amely kibontotta a próféta zászlaját és Magyarország ellen vonult. Nagy Szulejmán halála óta nem volt arra példa, hogy maga a török uralkodó érkezett volna a frontvonalra. Tudható volt tehát, hogy a Porta elhatározta, hogy döntésre viszi a magyarországi háború ügyét. Kibontották a próféta zászlaját és több mint 100-ezer katona indult meg, hogy eredményt csikarjon ki, és a Török Birodalom nyugati végvidékén az uralmát megszilárdítsa, sőt lehetőség szerint a hódításait megnövelje. 1596. ORIGO CÍMKÉK - egri vár ostroma. szeptember 20-án a török szultán hada elkezdte a legendás Eger ostromát. A várat Nyáry Pál kapitány vezetésével védelmezte a magyarokból és jelentős számú idegen zsoldosból álló sereg.
A helyreállítás az 1560-as évekig eltartott – Francesco Pozzo építőmester és Martino Remiglio építész vezette, Paulo Mirandola több tervet is kivitelezett a Huszárvárban és a belső várban [1] – ekkoriban készültek el az ó-olasz rendszerű ötszögletű bástyák is. 1569-től itt dolgozott Octaviano Baldigara olasz várépítész is. 1572-ben kezdték el építeni az új-olasz rendszerű fülesbástyákat Baldigara tervei alapján. Tíz évnyi építkezés alatt azonban a munkák lelassultak és elakadtak: a belső várban csak a délkeleti és az északkeleti fülesbástyája készült el. Baldigara 1582 után átadta a vezetést Cristoforo Stellának. Ekkoriban a városnak 1100 fős állandó helyőrsége volt, melyből mindössze 400 fő volt magyar, a többi külföldi zsoldoskatona. Egy várvizsgáló bizottság szerint a tisztek visszatartották a zsoldot, mire a katonaság a parasztságot sarcolta, télen pedig nyomorogtak. A védelem kritikán alul gyengének lett minősítve. 1552. szeptember 9. | A törökök ostrom alá veszik Eger várát. [2] Az ostrom [ szerkesztés] 1596-ban III. Miksa főherceg háromhetes ostrom után bevette Hatvant, majd a védőket leölték, mely vérengzésben jelentős részt vállaltak az egri külföldi zsoldosok is.
Az 1553-as év első felében, Kassán fejezte be Eger ostromáról szóló énekeit. Munkájának elismeréseként 1553. augusztus 25-én Tinódi Lantos Sebestyén deák címerlevelet kapott I. Ferdinánd királytól Farkas, Sándor, Károly, Margit és Judit nevű gyermekeivel egyetemben. Eger vár ostroma festmény. A nemességet Nádasdi Tamás közbenjárása eredményeként kapta meg az uralkodótól. A várvédő egri hősök névsora Megtekintés Forrás: Csiffáry Gergely: Az 1552-es egri várvédő hősök névsora, sorsuk és az "egri név" = Agria XXXIX. Az Egri Múzeum Évkönyve – Annales Musei Agriensis – Eger, 2003.
), montázsok a várról, festmények, légi felvételek, fegyver-bemutató, és néhány múltidéző fotómontázs. Bár a film időrendben dolgozza fel az ostromot, mégsem célja minden esemény aprólékos kronológiai felsorolása. Elsősorban az ostrom lényeges, fordulópontot jelentő eseményeire koncentrál a forgatókönyv, illetve az összefüggések megértéshez szükséges kitérőket is tesz, pl. bemutatja a végkimenetel szempontjából kulcsfontosságú ellátási nehézségeket, vagy éppen a török sereg összeomlásához vezető demoralizációs folyamat állomásait. Rendező: Kun Kristóf Vágó: Török Ferenc Narrátor: Zámbori Soma Producer: Dr. Nagy Endre B&L Line produkció
Néhány hónap után azonban Ferdinánd gyanakodni kezdett a barát kiismerhetetlen diplomáciai húzásai miatt, ezért 1551 decemberében meggyilkoltatta Fráter Györgyöt, és saját kezébe vette a keleti területek kormányzását. A király ezzel a lépéssel hatalmasat hibázott, ugyanis a Porta válaszul büntetőhadjáratot szervezett, melynek vezetésével a szultán Ali pasát bízta meg. A fősereg 1552 tavaszán útra is kelt Magyarországra, majd júliusban ostrom alá vette Temesvárt, miközben Ahmed budai pasa Szolnok alá vonult. Miután a szóban forgó várakban a védők zömét külföldi zsoldosok adták, hamarosan mindkét kapitány –Temesváron Losonczy István, Szolnokon pedig Nyáry Lőrinc – arra kényszerült, hogy megnyissa a kapukat az ellenség előtt. A két erőd elfoglalása után a pasák Szolnok alatt egyesítették erőiket, augusztus végén pedig megindultak észak felé, hogy a hadjáratot Eger bevételével fejezhessék be. A Dobó István parancsnoksága alatt álló vár elfoglalása elsősorban azért volt fontos, mert a Felvidék magas csúcsainak előterében ez volt az egyedüli jelentős erőd, mely az észak-magyarországi bányavárosokat őrizte.
A szabadságot, ha a munkavállaló oldalán felmerült ok miatt nem lehetett kiadni, az ok megszűnésétől számított 60 napon belül ki kell adni. Az esedékesség évében kell kiadottnak tekinteni a szabadságot, ha igénybevétele az esedékesség évében megkezdődik és a szabadság következő évben kiadott része nem haladja meg az 5 munkanapot. A munkáltató kivételesen fontos gazdasági érdek vagy a működését közvetlenül és súlyosan érintő ok eseténa) a szabadság kiadásának közölt időpontját módosíthatja, b) a munkavállaló már megkezdett szabadságát megszakíthatja, c) kollektív szerződés rendelkezése esetén a szabadság egynegyedét legkésőbb az esedékességet követő év március 31-ig adhatja ki. A munkáltató – a felek naptári évre kötött megállapodása alapján – az életkor alapján járó pótszabadságot az esedékesség évét követő év végéig adja ki. Amennyiben hasznosnak találta cikkünket és szeretne a csapatunkkal partnerséget kötni, illetve kérdése merült fel bármilyen munkaügyi, munkavédelmi témakörrel kapcsolatosan, kérje ajánlatunkat vagy lépjen velünk kapcsolatba elérhetőségeinken.
Ez utóbbi megállapodás esetében – tekintettel arra, hogy viszonylag "új" rendelkezésről van szó – különösen érdemes a megállapodást írásba foglalni. A munkavállaló szabadságát a munkaviszony fennállása alatt megváltani nem lehet, a munkaviszony megszűnésekor pedig a ki nem adott arányos szabadságot meg kell váltani. A szabadság kiadásának nyilvántartása A munkáltatónak nyilván kell tartania a szabadság tartamát. Főszabály szerint a szabadságot munkanapban kell nyilvántartani, de egyenlőtlen munkaidő-beosztás (munkaidőkeret, elszámolási időszak) alkalmazása esetén a szabadság kiadására és nyilvántartására órákban is sor kerülhet. Ilyen esetben a munkavállaló szabadságát a munkanapokban meghatározott szabadság és a munkaszerződés szerinti napi munkaidő szorzatként kell megállapítani, majd azt a beosztás szerinti napi munkaidőnek megfelelően kell a szabadsággal érintett napokra kiadni. A nyilvántartás vezetésének elmaradása önmagában is munkaügyi bírság alapjául szolgálhat. A szabadság kiadásával kapcsolatos nyilvántartásnak nem része a szabadság kiadásáról, illetve igényléséről szóló nyilatkozat, különös tekintettel arra, hogy azt a felek formakényszer nélkül, azaz akár szóban is megtehetik.
A szabadságot a munkáltató adja ki, és tartja nyilván. A munkáltató évente 7 munkanap szabadságot – a munkaviszony első három hónapját kivéve – legfeljebb két részletben a munkavállaló kérésének megfelelő időpontban köteles kiadni. A munkavállalónak erre vonatkozó igényét legalább 15 nappal a szabadság kezdete előtt be kell jelentenie. A szabadságot – eltérő megállapodás hiányában – úgy kell kiadni, hogy a munkavállaló naptári évenként egy alkalommal, legalább 14 egybefüggő napra mentesüljön a munkavégzési és rendelkezésre állási kötelezettsége alól. A szabadság kiadásának időpontját a munkavállalóval legkésőbb a szabadság kezdete előtt 15 nappal közölni kell. A szabadságot – a munkaviszony megszűnésének esetét kivéve – megváltani nem lehet! A szabadságot esedékességének évében kell kiadni. A szabadságot a munkaidő-beosztás szerinti munkanapokra kell kiadni. A következő évre át lehet vinni a szabadságot az alábbi esetekben: Ha a munkaviszony október 1. napján vagy azt követően kezdődött, a munkáltató az esedékességet követő év március 31-ig adhatja ki a szabadságot.
A SZABADSÁG KIADÁSÁNAK SZABÁLYAI Több levelet, kérdést is kaptam mostanában a szabadság kiadásával és a szabadság kivételével kapcsolatosan, ezért a mai cikkem erről a témáról fog szólni. Sajnos még mindig nagyon sok munkavállaló tévesen azt gondolja, hogy az éves szabadságának a kivételéről ő dönthet szabadon, és akkor mehet szabadságra, amikor csak szeretne, ez azonban a valóságban nem így van. A Munka Törvénykönyve világosan megfogalmazza, hogy a szabadság kiadásának joga a munkáltatóé. A szabadság kiadásának időpontját a munkáltató állapítja meg (a munkavállaló meghallgatását követően), amit a munkavállalóval legkésőbb a szabadság kezdete előtt 15 nappal közölnie kell. Naptári évenként 7 munkanap szabadságot a munkáltató – a munkaviszony első három hónapját kivéve – a munkavállaló által megjelölt időpontban köteles kiadni. Vagyis ez azt jelenti, hogy az éves szabadságunkból összesen csak 7 nap kivételéről dönthetünk mi, a többi szabadságunk kiadása felett a munkáltató rendelkezik.
Mi történik akkor, ha a fel nem használt szabadnapokat nem tudjuk a tárgyévben kiadni? A munkáltató és a munkavállaló megállapodhatnak abban, hogy az életkor után járó, legfeljebb 10 nap pótszabadságot a munkáltató az esedékesség évét követő év végéig adja ki. Fontos hangsúlyozni, hogy kizárólag az életkor után járó szabadság esetében megengedett a megállapodás megkötése és ezt a megállapodást mindenképpen célszerű írásba foglalni! Szintén lehetőség van a szabadság későbbi kiadására abban az esetben, ha a munkavállaló oldalán felmerült ok miatt nem lehetett az esedékesség évében kiadni a szabadságot. Ezesetben a szabadnapokat az ok megszűnésétől számított hatvan napon belül azonban ki kell adnia a munkáltatónak. Kollektív szerződés esetében a munkáltatónak lehetősége van arra, hogy a szabadság egynegyedét legkésőbb az esedékességet követő év március 31-ig adja ki. Egyéb esetben a fel nem használt szabadnapokat a munkáltató köteles a tárgyévben kiadni, a szabadságot pénzben nem válthatja meg.