2022. július. 10. 20:00 Kovács Bálint Kult Felszakadtak a sebek: visszakaptuk a Kacsameséket, amit Antall József halála vett el tőlünk Egy teljes generáció emlékszik Antall József halálhírének bejelentésére, pontosabban arra, hogy emiatt szakították meg a Kacsamesék vasárnap esti epizódját, amit aztán később sem fejeztek be. A Disney+ indulásának váratlan következménye, hogy a hatalmas mesearchívum ezt a sebet is feltépheti. 2022. június. 30. 13:30 Stark Tamás hvg360 Stark Tamás: Az oroszok ki-be vonulása Az, hogy a magyar kormány a békét emlegeti az oroszok visszavonulásának határozott követelése nélkül, a megtámadott Ukrajna sorsával kapcsolatos közönyt fejezi ki. Ez a politika bizony a medve melletti kiállás. Vélemény. 2022. 29. 19:30 Dobszay János Horn utca? A viták ellenére a közelmúlt egyre több politikusáról neveznek el közterületet A NER-korszakban beindult átnevezési nagyüzem nem éppen átütő siker, az új elnevezések nehezen mennek át a köztudatba. Konszenzussal csak művészek és sportolók kaphatnak utcát.
Antall József halálának bejelentése (1993-12-12) - YouTube
Már akkor is ott ültek a Fidesz nagyágyúi. 2020. 01. 16:30 Rendszerváltók30 – Matolcsy György: Nem vagyok félős típus Az MNB mostani elnöke első jegybank megbízatása előtt az szabad választás után máris Antall József államtitkára és tanácsadója lett. A HVG 1990 júniusában készített vele portréinterjút, ezt közöljük most újra, változtatás nélkül. 27. 16:45 Rendszerváltók30 – Antall József: Saját személyemet nem szeretném előtérbe tolni A rendszerváltás utáni első miniszterelnökről 1989 őszén már "pletykálták", hogy ő lehet az MDF kormányfőjelöltje a választásokon. A HVG 1989 októberében készített vele portréinterjút, ezt közöljük most újra, változtatás nélkül. 24. 19:30 HVG360 Doku360: "Számára ez egy sorsvállalás volt, akkor már tudta, hogy beteg" Már a kampányt és a kormányalakítás időszakát is betegen csinálta végig Antall József. A rendszerváltás utáni első magyar miniszterelnököt aztán a kórházban érte a taxisblokád. A film az első szabad választás 30. évfordulóján látható a hvg360-on.
Az Ex Symposion folyóirat tematikus számának címoldalán állít jelképes emléket az eseménynek A Kacsamesék megszakítása egy " vakuemlék ", vagyis egy olyan esemény, aminek pillanatnyi körülményei sok emberben – ez esetben gyermekekben – részletesen és hosszútávon rögzültek, [1] [2] akik 1993. december 12 -én kora este Antall József miniszterelnök halálának bejelentésekor épp a Kacsamesék című rajzfilmet nézték. Az esemény [ szerkesztés] A gyászhírt a Magyar Televízió egyes csatornáján a Walt Disney bemutatja című műsor keretében vetített Kacsamesék című rajzfilmsorozat A gonosz bálna (angolul A Whale of a Bad Time) című epizódjának félbeszakítása után jelentette be Boross Péter. [3] A megszakítást megelőző utolsó jelenetben a dühös Dagobert bácsi az asztalon ugrálva azt kiabálta: "Egy tengeri szörny felfalta a fagylaltomat! " Ezt követően, 18:08-kor [4] a kép elsötétült, de még lehetett hallani Niki, Viki és Tiki hangját: "Fogjuk le! " Majd az MTV logója volt látható, több percen keresztül Chopin Gyászindulója [5] szólt.
Az adást a kettes csatornán is megszakították. Mivel az esemény hirtelen történt, ráadásul egy epizód egyik izgalmas pontján, a hirtelen, egyes gyermekek számára érthetetlen váltás értetlenséget, dühöt stb. okozott, ami aztán mélyen elraktározódott bennük és évtizedekkel később is könnyen felidézhető számukra. [2] A logó után Boross Péter belügyminiszter bejelentette Antall József halálhírét, majd hosszú ideig Beethoven-koncertet adtak. Később beszélt Göncz Árpád is. Este hét órakor "A Hét" első tizenöt percében megemlékeztek Antall Józsefről, utána az eredetileg tervezett programmal ment le a műsor. [6] A Hét című műsor után – a visszaemlékezések többségével ellentétben – egy Olasz Ferenc-filmet adtak le, majd 22 óra után az adást befejezték. Később az akkori MTV-ben belső vita indult, sokan kritizálták azt, hogy a televízió nem volt megfelelően felkészülve az akkor már várható eseményre. A pontos nézőszám nem ismert, az országos mérések csak egy évvel később kezdődtek. 1993-ban csak két országos csatorna, a Magyar Televízió egyes és kettes műsora működött Magyarországon.
A HVG 1990 májusában készített vele portréinterjút, ezt közöljük most újra, változtatás nélkül. /// Sorozatunk a modern Magyarország meghatározó évének meghatározó szereplőiről szól. 2020. 05. 16:00 Rendszerváltók30 - Demszky Gábor: Feleségemmel csak írásban beszélgettünk Demszky Gábor a demokratikus ellenzék egyik meghatározó alakja volt, a rendszerváltás utáni első szabadon választott budapesti főpolgármester. A HVG 1991 szeptemberében készített vele portréinterjút, ezt közöljük most újra, változtatás nélkül. 07:00 Tóth Richárd 30 éve az üdítően szellemes fideszesek bosszantották az idős házelnököt komolytalan tréfákkal Harminc éve ezen a napon alakult meg az Országgyűlés az első szabad választásokat követően. Olyan emberek ültek be a parlamenti patkóba, mint Gyarmati Dezső vízilabdázó, Iványi Gábor metodista lelkész, Rajk László építész, Tamás Gáspár Miklós filozófus, Torgyán József kisgazda politikus és Szűrös Mátyás, aki 1989. október 23-án az Országgyűlés erkélyén kikiáltotta a köztársaságot.
Pogányok között ". Aetas (3), 226−232. accessdate=2017-08-22. o. Források Dr Nora Berend (angol nyelven). ) Dr. ) Julia Fischer & Katja Bär: Humboldt schickt uns seine Besten (német nyelven). ) Hazug múltra nincs szükség., 2017. Berend Nóra. ) További információk Balogh László: Pogányok között, Aetas Történettudományi folyóirat, 30. évfolyam 3. szám, Hovanyecz László (2000. november 6. " Zsidók, izmaeliták és kunok – Berend Nóra történész: A középkorban senki nem volt toleráns ". Népszabadság 58 (259), 7. ) Nemzetközi katalógusok WorldCat VIAF: 42062733 MNN: 321391 LCCN: n00099195 ISNI: 0000 0001 0891 9749 GND: 133080757 SUDOC: 059540834 NKCS: xx0167920 BNF: cb144557686 BIBSYS: 1077051 This page is based on a Wikipedia article written by contributors ( read / edit). Text is available under the CC BY-SA 4. 0 license; additional terms may apply. Images, videos and audio are available under their respective licenses.
Ezeken túl a külföldi résztvevők beszámoltak a hazájukban folyó magyar történeti kutatások műhelyeiről, eredményeiről és lehetőségeiről. Így pl. Boba Imre, Deák István. Jeszenszky Géza az Egyesült Államok egyetemein folyó magyar vonatkozású oktató-kutató munkáról, az utánpótlás-gondokról, illetve az ösztöndíj lehetőségekről adott tájékoztatást. Péter László elsősorban a londoni egyetemeken folyó magyar történetírással kapcsolatos gondokra hívta fel a figyelmet. Galambos Ferenc a burgenlandi magyarság körében folyó honismereti munkálatokról, Dobos János pedig a jugoszláviai tudományos intézményekben folyó jól szervezett és államilag támogatott magyar tárgyú kutatásról, szakemberképzésről számolt be. Az azonban évszázadokig egyik helyen sem szerepelt, hogy Koppány pogány lett volna. Cambridge-i Egyetem tanára- A Szent Jobb is csupán mítosz | Magyar Tudat. Azért is szokás Koppányt pogányként emlegetni, mert Saroltot, Géza feleségét és trónját is követelte, az "ősi jog", vagyis a sztyeppei népekre jellemző szokásjogok szerint. Pedig a trónöröklés körüli időkben még, a korai feudális államrend kiépülőben lévő intézményei és a törzsi társadalmi berendezkedés korábban megszokott elemei erősen keveredtek egymással.
Hírlevél feliratkozás Ne maradjon le az ORIGO cikkeiről, iratkozzon fel hírlevelünkre! Adja meg a nevét és az e-mail címét és elküldjük Önnek a nap legfontosabb híreit. Feliratkozom a hírlevélre
Demokráciaféltés az ókori császárok miatt Mindezt azért sikerült leírni, mert a könyvben az szerepel, hogy a római köztársaság bukását követően a császár erős hatalmának köszönhetően béke volt Rómában. Derék dolog a demokráciaféltést belekeverni a történelemtanításba, hiszen Berend szerint a könyv egyértelműen a kisgyerekek fejébe akarja verni, hogy az egyeduralom jobb berendezkedés a demokráciánál. Pokolba a magyar büszkeséggel: őseink sima "rabló zsoldosok" voltak a kommunista történész liberális lánya szerint - PestiSrácok. Ha Berend történésznek nevezi magát, talán elfogadhatja azt a tényt, hogy nem mindent 21. századi szemmel kell nézni, és bizony el kell ismerni az ókor vagy középkor hatékony uralkodóit, akik nem tartottak népszavazást egy-egy hódítás vagy éppen egy csata előtt. Sajnos azt a fájdalmas tényt is közölnünk kell Berend történész asszonnyal, hogy bizony a honfoglalás korában a magyarok körében nem volt esélyegyenlőségi ombudsman sem, mégis megtanítjuk a következő generációnak, hogy mi történt abban a korban. A történelemhamisításból sokaknak elege van, hiszen a vikingek között viszonylag kevés fekete-afrikai harcos volt, ahogy a magyarok között sem sokat találtunk, sőt Robin Hood bajtársai sem vonultak szivárványos lobogók alatt a sherwoodi erdőben.
Semmi nem bizonyítja tehát Kálti Márk felnégyelésre vonatkozó történetét, mint egy olyan feltételezés, hogy ez a krónika, a korábbi, azóta megsemmisült őskrónikák alapján készült. Valószínűbb azonban, hogy ez az Anjou-ház hatalmának erősítését szolgáló példázat, mintsem valóban megtörtént esemény – vallja ma már egyre több történész. Mindketten hangsúlyozták a találkozó kínálta lehetőségeket, a véleménycsere és a vita szükségességét. A találkozó legfőbb értelmét abban jelölték meg, hogy Magyarország és a magyarság történelmének adott kérdéseiben elfogultságoktól mentes, sokoldalú tudományos megközelítés váljék a hazai és külföldi magyar történészek eszmecseréjének jellemzőjévé. Ezt követően Székely György akadémikus Buda középkori városfejlődésének újabb történeti eredményeit, vitás problémáit, Kubinyi András tanszékvezető egyetemi tanár pedig a város 15–16. századi fejlődésének kulcsproblémáit elemezte előadásában. Az előadásokat követő vitában elsősorban a külföldi résztvevők – Vajay Szabolcs, Hunyadi István, Zalabai Zsigmond, Nagyrévi Neppel György, Bárány György, Fogarassy László – kértek szót.
Nem, az Intelmek korabeli és hiteles forrás. Más kérdés, hogy biztosan nem István írta. Ebben szerepel az a gyakran idézett szöveg, hogy "az egy nyelvű és egy szokású ország gyenge és esendő", ezért "megparancsolom neked, fiam, hogy a jövevényeket jóakaratúan gyámolítsad és becsben tartsad, hogy nálad szívesebben tartózkodjanak, mintsem másutt lakjanak". A toleranciát és befogadást hirdető intelem hogyan fér össze a kemény kezű uralkodó képével? Nem akárkikről van szó, hanem a királyi udvarba érkező, a királyt szolgáló jövevényekről. Persze, hogy rájuk úgy tekintettek, mint a királyi hatalom támaszára. Nem tudjuk, hogy ki a szerző, de nagy valószínűséggel maga is bevándorló, idegen, egyházi ember volt. Az illető tehát pontosan ehhez a réteghez tartozott. Ha nem is István műve az Intelmek, legalább tudott róla? Jóváhagyta? Fantáziálhatunk arról, hogy felolvasták neki, és ő megértette, vagy lefordították neki. Az Intelmek latinul íródott, de azt sem tudjuk, hogy István értett-e latinul. A sok-sok mítoszt lehántva mi marad, amit biztosan tudunk?