Ha rám röpíted Tekinteted, Ezt a szelíd galambot, Amelynek minden tolla A békeség egy olajága, S amelynek érintése oly jó!
Az első 4 versszakban Petőfi egy-egy lírai közhelynek ad új értelmet, minthogy a szerelmi költészet jól ismert metaforáiból indul ki (szem, száj, hang stb. ), de a képi síkot olyan részletesen kidolgozza, hogy nem tűnnek közhelynek, sőt, gazdagítja őket. Az 1. strófa azt a meghitt pillanatot írja le, amikor a szemek találkoznak és a vágy feltámad a férfiban. A csillag mint a szem metaforája közhely, viszont nagyon különleges kép bontakozik ki belőle: a tekintet sugarát Petőfi a szerelem patakjával azonosítja, amely a lelkébe folyik, s ezáltal a szerelem tengerét táplálja a lelkében. A 2. strófában a kacér, röpke pillantás szintén közhely, de Petőfi továbbépíti a képet egy bibliai metaforává (a galamb-metafora Noé galambja, bár a galamb Vénusz madara is, és erotikus képzeteket is kelthet). A 3. Petőfi sándor minek nevezzelek elemzése. strófában feltűnő csalogány az éjszaka madara, így a szerelem szimbóluma. Hogy Júlia hangja a csalogányéhoz hasonló, az is közhelynek számított már Petőfi korában, agyonkoptatták ezt a metaforát, de Petőfi megint túlmegy a közhelyen: Júlia hangjának varázsereje van, életre kelti a természetet, tavaszi hangulatot ébreszt még télen is, hangjának hallatán kizöldülnek a fák, mert azt hiszik, itt a tavasz.
Tehát úgy tűnik, a végén mégiscsak sikerült a költőnek megneveznie Júliát, ám kételyei továbbra sem szűnnek. A vers végén feltett legutolsó "Minek nevezzelek? " kérdés azt jelzi, hogy Petőfi nem találta a megszólítást elég jónak, elég kifejezőnek. Ez az utolsó "Minek nevezzelek? " kérdés nyomatékosabb, mint az első "Minek nevezzelek? ", a költő, aki eddig egyre fokozta a "Minek nevezzelek? " jelentését, itt az utolsó versszakban többlettartalmat ad neki. Az utolsó versszakban Petőfi a rajongás olyan magas fokára jut, hogy az már-már fokozhatatlan. Az utolsó kérdés telítve van érzelemmel, s jelzi, hogy a költő már nem tudja másképpen nevezni hitvesét, már nem talál szavakat kedvese szépségére, jóságára és saját érzelmeire. Így a vers teljesen nyitott marad, és azt érezzük belőle, hogy nincs a nyelvben olyan szó, amely méltó lenne Júlia szépségének kifejezésére: a nyelv túlságosan szegényes kifejezőeszköz, ha Júliáról van szó, és arra is alkalmatlan, hogy a költő érzelmeit kifejezze. Az egyes versszakok egyébként úgy is felfoghatók, hogy egy-egy erotikus történést mutatnak be, férfi és nő kapcsolatának egyes lépéseit: az 1. Petőfi Sándor szerelmes verse: Minek nevezzelek. versszakban a költő Júlia szemébe néz, a 2. versszakban Júlia visszanéz, a 3. versszakban megszólal, a 4. versszakban csókolóznak, az 5. versszakban pedig a költő a beteljesült szerelemért ad hálát.
kel: 1848. jan., Pest műfaj: óda téma: vallomás; a szenvedélyt kimondhatatlan nagyságú érzelmekkel fejezi ki; témaája újszerű: az óda tárgya feleség cím:? mondat, a vers kezdő sora hangnem: fennkölt költői szándék: megnevezni egy képpel egy nő iránti érzelmeit (feszültség, mert nem talál megfelelő jelzőket) Szerk: minden mvesz. egy keretbe zárt metafora; kérdéssel kezd, bizakodik, és lemondóan zárul szem-csillag 2. tekintet-galamb hang-titkos rezdülés ajkak-lángoló rubintkő hitves-édesanya, tündérvilág, kincs a megnevezési vágy után lecsendesedik a végső megszólításban: "Édes ifjú szép hitvesem" Egyfajta epikus szál is nyomon követhető: az egymásra pillantástól, az érintéseken keresztül a csókig. Petőfi sándor minek nevezzelek vélemény. metafora, fokozás, halmozás, áthajlások nyelve: egy-egy vsz. többszörösen összetett mondat, a tagmondatok határa általában a sor végén van, a vsz. 1. és 10. sora keretet alkot. üzenet: a szerelmes férfi keresi az érzései szavakba öntését, végül rájön, hogy mindez kimondhatatlan, mert természetes az életében és egyszerű.
A 4. versszakban a csókban összeolvadó lelkek képe is közhelyes (a csók a művészetben az egyesülés metaforája), itt az menti meg a képet, hogy Petőfi az öntudatlanság érzékletes leírását kapcsolja hozzá. Tehát Petőfi halmozza a fokozódó erősségű próbálkozásokat, mert a már elhangzottakat nem érzi elég jónak, elég kifejezőnek. Közben az érzelmei is egyre hevesebbek lesznek. Az első versszak még merengő hangulatú, az utolsó előtti, 4. versszakban pedig már rendkívül felajzott szerelmi érzés jelenik meg, a költő és hitvese csókjában a lelkeik is összeolvadnak, és ez a misztérium ledönti a tér és az idő korlátait, a mennyben érzik magukat, boldogságuk az üdvözüléssel rokon érzés. A hiábavaló erőfeszítések után Petőfi végül az "édes szép ifjú hitvesem" megszólításnál szeretne megállapodni. Petőfi sándor minek nevezzelek elemzés. Ezek a létező legegyszerűbb szavak, és talán ezek a legszebb szavak is, mert a legtermészetesebbek mind közül, és mert a "hitves" szóban szerepel a "hit", a "hűség" jelentés is, és ha birtokos személyjellel áll ("hitvesem"), akkor különösen bensőséges hangulata van.
Az együttes olyan jeles muzsikusokkal dolgozott együtt, mint José Cura, Kobajasi Kenicsiró, Kocsis Zoltán vagy Vásáry Tamás. Rendszeres résztvevője hazai és európai zenei fesztiváloknak és más komolyzenei eseményeknek, számos rádió- és televízió-felvételt készített itthon és külföldön egyaránt. A kórusba 7. évfolyamig minden kisiskolás jelentkezését várják, a határidő április 4-e. További részletek az iskola weboldalán, vagy IDE kattintva olvashatók. A Magyar Rádió Művészeti Együtteseivel kapcsolatos aktuális hírek a Rádió oldalon olvashatók.
A Bartók-Pásztory és Príma díjas együttes hosszú évek óta a magyar és külföldi zeneélet megbecsült és elismert gyermekkara. Rendszeres résztvevője hazai és európai zenei fesztiváloknak és más zenei eseményeknek, számos rádió- és televízió-felvételt készített itthon és külföldön egyaránt. Európa csaknem valamennyi országába kaptak már koncertmeghívást, turnéztak az Amerikai Egyesült Államokban és Japánban, jártak Dél-Koreában és Tajvanon is. Néhány kiemelt külföldi vendégszereplésük: 1988 La Scala (Milano) – Karlheinz Stockhausen: Hétfő c. opera világpremierje 1993 Genfi Kortárs Zenei Fesztivál – Nicolo Castiglioni, Franco Donatoni művei 1996-97 Wien Modern kortárszenei fesztivál 1999 Salzburgi Ünnepi Játékok, Flamand Fesztivál 2000 Milano Musica – Luciano Berio: Ofanim, a szerző vezényletével 2002 Roma, Auditorium avatás – Mahler VIII. szimfónia 2003 Catania: Teatro Bellini, Firenze: Teatro Pergola, Torino: Conservatorio Verdi 2004 Linz Bruckner Fesztivál – Mahler: VIII. szimfónia 2005 Ravenna Fesztivál – Berio: Ofanim 2007 Schleswig-Holstein Fesztivál 2008 Milano Musica Festival 2008 Innsbruck, Linz Europa Kulturhauptstadt Festival 2009 Szentpétervári Nemzetközi Ifjúsági Kórusfesztivál Gyermekkórus – válogatott diszkográfia: Bach: Máté-passió (vez.