Az egykori várból 10-15 méter magas falak maradtak meg, a rekonstrukció során néhány falat újra is emeltek. A hajdani három toronyból egy az 1980-as években ledőlt. A fennmaradt két torony közül a déli lakótoronyban halt meg Báthori Erzsébet. A keleti toronyban a gótikus várkápolna maradványai láthatóak. Báthory Erzsébet kiállítás A Csejte községben található, 1668-ban épített, késő reneszánsz Draškovič-kastély ma múzeum. Csejte és környékének történelmén és néprajzán túl a vár egykori úrnőjével is megismerkedhetünk. Báthory Erzsébet – Csipkékbe rejtett kegyetlenség című kiállítás fő darabja Báthori Erzsébet korhűen rekonstruált öltözéke. Báthory Erzsébet életéről több filmet is forgattak. Hívták Csejtei rémnek és Drakula grófnőnek is. Báthory – A legenda másik arca címmel 2008-ban bemutatott szlovák-cseh-angol-magyar koprodukcióban készült filmdráma kicsit kilóg a sorból. Báthory Erzsébet életéről készült filmek A hírhedt 16. századi grófnő, Báthory Erzsébet hátborzongató történetét sokan feldolgozták már: történészek, írók, költők, drámaírók, zeneszerzők, festők és filmesek próbálták leírni és megjeleníteni az elképzelhetetlent.
De neves magyar írók is rossz hírét keltették Báthory Erzsébetnek. Mikszáth Kálmán Csejte vár és asszonya című elbeszélésében Báthory Erzsébet olyan erővel üti arcon szolgálólányát, hogy "annak vére kiserkent, és az ő arcára freccsent". Az úrnő észrevette, hogy bőre a vértől virulóbbá vált. "Így támadt benne a szörnyeszme, leányok vérében mosdani. " Ady Endre pedig azt a történelmi pletykát idézte fel, hogy Báthory Erzsébetből szadizmussal kevert leszbikussága hozta volna ki az "állatot", ezért becézte őt "kannak" Rengj csak, föld című versében. ( A témáról bővebben a HVG 2005. 37. számában olvashattak. ) A Báthory Erzsébet rehabilitációját sürgető történészek egyébként már választ találtak arra, miért kellett kivonni a forgalomból Nádasdy Ferenc özvegyét. A három részre szakadt Magyarországon a Magyar Királyság területén azoknak, akik a Habsburgok híveinek számítottak, érdekei ellen való volt, hogy az erdélyi fejedelemség erőre kapjon. Márpedig Báthory Gábor, Báthory Erzsébet unokaöccse tehetségesen uralkodó fejedelemnek bizonyult, mígnem 1613-ban meggyilkolták.
Legenda és valóság – hét "végzet asszonya" a világtörténelemből 2018. július 19. 09:59 Múlt-kor Báthory Erzsébet kegyetlenkedései A legenda: Az erdélyi fejedelmi családból származó grófnőt a történelem első női sorozatgyilkosaként, női Drakulaként emlegetik, aki "szűz lányok vérében pancsolt" és szolgálókat kínzott kedvtelésből. A törökökkel hadakozó Nádasdy Ferenc gróf feleségeként hosszú ideig élt magányosan kastélyában. Már ezekben az időkben beszéltek okkultista próbálkozásairól, valamint arról, hogy szolgálókat kínoz. A szóbeszéd szerint az öregedéstől rettegő özvegyasszony később a vérben találta meg az örök szépség titkát, és bizarr kozmetikai kezeléseihez a környékbeli szüzek szolgáltatták az alapanyagot. Ámokfutásának személyes ellensége, Thurzó György nádor vetett véget 1610-ben, és miután cselédei ellene vallottak, per nélkül tartották fogva 1614-es haláláig. Mítoszoszlatás: Történészek ma már valószínűtlennek tartják, hogy Báthory Erzsébet több száz fiatalt legyilkolt volna.
Báthory Erzsébet nevének befeketítése alkalmas lehetett a család hírnevének aláásására - állította Szádeczky-Kardoss Irma már a Báthory Erzsébet igazsága című, 1993-ban megjelent könyvében is. A szolgálók ellen pert indító Thurzó György nádor azért vette célba a Báthory család nevének megtépázását, mert valószínűleg fiának szánta az erdélyi fejedelemséget - feltételezi a jogásznő. Jakubisko alapjában hajlik e teória felé. Részleteiben azonban legyőzte a romantika: a Thurzó és Báthory Erzsébet közötti konfliktus oka elsősorban nem a hatalom feletti marakodás, hanem a nádor a grófnő iránti beteljesületlen szerelme. Az immár özvegy Erzsébet visszautasítja Thurzót, e sérelem fűti a nádort, akit a filmben egyébként egy csapat lánygyermekkel áldott meg az ég, fia egy szál sem. A film a legendátlanítást tűzte ki célul: ez részben sikerült, de Jakubisko hozzátoldott még vagy dupla annyi új legendát. A görkorcsolyázó detektív-szerzetesekről kár is szót ejteni. A katyvasz legnevetségesebb momentuma kétségtelenül a grófnő titkos szerelme: egy olasz festő, aki – mint mondta - Caravaggio néven írta alá képeit.
A per akár "kitalált vagy felnagyított vádakra is épülhetett" - következtetett Benda. A Benda és más történészek munkáinak hatása teljességgel érződik a filmen: a szolgálókat kényszervallatták, a tanúkat beszervezték. Ugyanakkor a filmben Báthory Erzsébet dühkitörései érthetetlen módon többször is emberi életet követelnek, mintha mégis igazuk lenne a tanúknak. A mozi ráadásul kínosan erőltetett traumával magyarázza a grófnő eszelős metamorfózisait: a történelmi szakkönyvek szerint egyébként családszerető Nádasdy gróf olyan hévvel erőszakolta volna meg feleségét, hogy az elvetélt. E kitalációnak semmi történeti nyoma, csupán a rendező érthetetlen agyszüleménye, más, szóban forgó legendák eredetét azonban már kiderítették. Az egyik első elemző, Túróczi László jezsuita atya 1729-ben írt ellenreformációs tanmeséje az egyik ludas: a valójában protestánsnak született Báthory Erzsébetet szerinte az sodorta bűnbe, hogy "kézfogójakor elhagyta katolikus hitét". Másban is túllőtt a célon: megteremtette azt a legendát, hogy Báthory Erzsébet a szerencsétlen leányok vérében fürdött - nem törődve azzal, hogy ilyesmi fel sem bukkan a jegyzőkönyvekben, nyilván már csak azért sem, mert a vér gyors alvadása miatt lehetetlen is lenne kivitelezni.
Érdekes, a csehek igen. Lehet, azért, mert nem sok közük van már hozzá. Önmagában is értékelendő, hogy a filmben minden helységnév magyarul az, ami. Gyulafehérvár, Sárvár, Kassa, még Poszony is Pressburg: ahogy akkor volt. És belefér a filmbe a gyönyörű, középkori magyar muzsika, ahogy a jobbágyok időnkénti tót beszéde is. Led szalag alu profil
Thurzó György neve a szintén felvidéki Árva várából és Lőcséről lehet ismerős. A vádak bizonyítására nem került sor, bírói tárgyalást sem tartottak, sőt a vádlottat ki sem hallgatták, ennek ellenére törvénytelenül saját várába záratták. Bár nem hagyhatta el a csejtei várat, a váron belül szabadon járhatott, vendégeket is fogadhatott, köztük a gyermekeit ia. 1614. augusztus 21-én a vár déli lakótornyában halt meg. A csejtei vár III. Nádasdy Ferenc, az országbíró tulajdona lett, akit a Habsburg Lipót császár elleni összeesküvésben bűnösnek találtak, minden vagyonát elkobozták és társaival együtt 1671-ben kivégeztek. Lipót császár és király a birtokot a homonnai Drugeth és az Erdődy család között fele-fele arányban megosztotta. 1708-ban, a Habsburg-ellenes rendi felkelések idején II. Rákóczi Ferenc hadai felégették a várat, majd a császári zsoldosok felrobbantották a várfalakat, nehogy a Habsburg császár ellen felkelők még egyszer felhasználhassák. Csejte vára napjainkban A Csejtei vár felsővára az északi részen magasodik, legrégebbi épülete az öregtorony.
Levelezési cím: 6400 Kiskunhalas, Alsószállás puszta 0995/12 hrsz. Tel. : 0630/638-7048 e-mail: Iroda nyitvatartás: hétfő: 8:00-16:00 kedd: 8:00-1600 szerda: 8:00-16:00 csütörtök: 8:00-16:00 péntek: 8:00-16:00 szombat: - vasárnap: - Telepi nyitvatartás: hétfő: 8:00-15:00 kedd: 8:00-15:00 szerda: 8:00-15:00 csütörtök: 8:00-15:00 péntek: 8:00-15:00 vasárnap: - Nagyobb térképre váltás
Általános nyitvatartás munkaszüneti napok Hétfő 07:00–17:00 Kedd 08:00–12:00 Szerda 08:00–15:00 Csütörtök 08:00–12:00 Péntek 08:00–12:00 Szombat zárva Vasárnap zárva Térkép
Elérhetőségeink: Telefon: 1818 E-mail: Chat: Chat indítása Külföldről: +36 (1) 550-1858 Jelmagyarázat Kormányablak Posta Térkép visszaállítása