Egy ember tragédiája? Az ember tragédiája? A férfi tragédiája? Tragédia egyáltalán? A hétfői XXI. században Madách Imre drámája lesz a középpontban, 3 rendező: Szikora János, Lengyel György és Alföldi Róbert mondja el érzéseit a darabról, amely a mai napig az egyik, ha nem a legfontosabb színpadi mű, és nem csak itthon. Több mint 20 különböző nyelvre fordították le, angolból például öt változat is készült belőle. Kritikus darab, amely gondolkodtatásra késztet. Nem is szerette minden politikai rendszer, Rákosi Mátyás például betiltotta a Tragédiát, amivel általános felháborodást váltott ki. Aztán persze akkor is mindenki a darabról beszélt, ha valaki úgy döntött: színpadra állítja. Az ember tragédiája bemutatóinak mindig volt valami plusz üzenete. Például 20 éve. 2002. március 15-én az új Nemzeti Színház nyitó előadásán is Madách darabját játszották, Szikora János rendezésében. Mást is felkértek a feladatra, de több nagynevű rendező nem vállalata el a munkát. Nem akarták, hogy a választások előtt kampánytémává váljanak.
A majd három tucatnyi szürke eminenciás azonban betölti az időt és a teret. A luciferi sorokat hol kórusban, hol aszinkronban halljuk. A kánon azonban az esetek többségében képtelen arra, hogy mottószerű üzeneteket jutasson el a nézőkhöz, így továbbra is elengedhetetlen a szövegismeretünk, vagy az, hogy képesek legyünk maradéktalanul átadni magunkat a látványnak és benyomásoknak, amelyek az írott szöveg és az elhangzó szavak dimenzióján túlmutatnak. Berettyán Nándor, Farkas Dénes, Fehér Tibor, Herczegh Péter, Mátyássy Bence, Mészáros Martin, Nagy Márk, Rubold Ödön, Schnell Ádám, Szabó Sebestyén László, Szalma Tamás és Szép Domán végig kirobbanóan energikus alakítása, a rendező víziójának materializálása révén, olyan élményt hoz létre, amely újszerű, markáns alkotói hanggal vegyíti Az ember tragédiája klasszikus szólamait. A sokszorosított Lucifer egyike azon ötleteknek, amelyek kibillentik az előadást a meddő filozofálás menetéből, ahol csak Ádám és Lucifer kettőse érvényesül: a tézis–antitézis–szintézis, mint világmozgató rugó képletéből.
– Négy éve készülök arra, hogy a Nemzeti Színházban is műsorra tűzhessük Az ember tragédiáját – mondta a darab olvasópróbáján Vidnyánszky Attila, az előadás rendezője, a Nemzeti igazgatója. Premier: 2018. október 19. A Csongor és Tünde, a Bánk bán után Madách darabjának a bemutatásával a magyar drámairodalom mindhárom klasszikusa látható lesz a Nemzeti repertoárján. A rendezővel, aki nem először vág bele a monumentális mű színrevitelébe, a próbafolyamat megkezdése előtt beszélgettünk. – Az ember tragédiája egyike azoknak a műveknek, amelyet, függetlenül attól, hogy olvasta, látta-e, szinte mindenki ismer. Ismeri a történetet, még idézni is tud belőle, de miért ilyen jelentős ez a mű, miért nézzék meg újra a darabot azok akik már látták, és miért nézzék meg azok, akik még nem találkoztak vele színpadon? – A Tragédia a magyar drámairodalom azon igazán nagy és kivételes alkotásainak egyike, amelyet folyamatosan játszani kell, minden színházi generációnak találkoznia kell a művel, ki kell alakítania hozzá a viszonyát, meg kell küzdenie a világ egészéről szóló monumentális mű távlataival, gondolatiságával, irodalmi és nyelvi gazdaságával.
Az előadás egyszerű, világos, közérthető gesztusokkal, mai színházi nyelven fogalmazza meg Madách egyetemes gondolatait. Angyalok kara: Szabadon bűn és erény közt Választhatni, mily nagy eszme, S tudni mégis, hogy felettünk Pajzsul áll Isten kegyelme.
A teljes interjú a Magyar Teatrum színházi havilap szeptemberi számában.
Helyette a kritikus tömeg, a kritikus információ elve érvényesül. Káosz és tudatlanság, zavar és értetlenség – ez jellemzi a történelmi színeket, ahol a sátáni alteregók maguk állítanak tükröt az Ádámot játszó Berettyán Sándor nak. Ilyen módon nem Ádám változik át és tapasztal álmában: a cselekmény egyszerre zajlik az elméjében és annak anyagiasult színterén, a számunkra is tapintható világban. Ádám szenvedése sokkal inkább idézi az álmodás szimptómáit, mint az eddig ismert interpretációkban. Önmagunkat külső nézőpontból szemlélve egyszerre van jelen empátia és kritika, s a következtetéseket csak az álmodó elme képes logikai rendbe illeszteni. A megkettőzöttség révén nézőként is könnyebben követhetők az álombeli Ádám cselekedetei. Az ördögi mágia eredménye az álom (álomén) és valóság (saját tudat) közötti vékony határmezsgye elmosása – ez az őrület határára sodorja Ádámot. Ács Eszter, Éva szerepében sokkal illékonyabb ebben az erősen férfi‑centrikus világban, ám alakítása éppen így vonzza a figyelmet.
HBN Hírlevél feliratkozás Ne maradjon le a legfontosabb híreiről! Adja meg a nevét és az e-mail-címét, és mi naponta elküldjük Önnek a legfontosabb híreinket! Feliratkozom a hírlevélre Hírlevél feliratkozás Ne maradjon le a legfontosabb híreiről! Adja meg a nevét és az e-mail-címét, és mi naponta elküldjük Önnek a legfontosabb híreinket! Feliratkozom a hírlevélre
Pécsen, ahol ellenzéki a városvezetés, a kampányoló ellenzéknek sikerült felállítania egy működő ledfalat, azt viszont az újraválasztásáért induló fideszes képviselő, Hoppál Péter egyszerűen kihúzta a konnektorból, mondván, zavarja, hogy "politikai propaganda" megy rajta. Nyitókép: Facebook / Mándi László
Így alakulnak az eredmények az egyéni választókerületekben. A pártlistákra adott szavazatokat is mutatjuk. Cikkünk folyamatosan frissül. Hegedüs Péter vagy Tiba István - Hajdú-Bihar 6. Kiss László vagy Bodó Sándor - Hajdú-Bihar 5. Debreceni választás: heten már biztos, hogy indulnak | IndexDebrecen. Szántai László vagy Vitányi István - Hajdú-Bihar 4. Salamon Gergő vagy Tasó László - Hajdú-Bihar 3. Mándi László vagy Pósán László - Hajdú-Bihar 2. Kósa Lajos vagy Varga Zoltán - Hajdú-Bihar 1. 21 óra 23 perc: Folyamatosan frissül a grafikonunk Választás Hajdúböszörményben Polgár Tóth Tamás 20 óra 37 perc: Vekerden közel 82 százalék választó szavazott, az utolsó helyen álló Toldon feleannyian 17 óra 30 perckor adta ki az Nemzeti Választási Iroda az utolsó napközbeni részvételi adatokat. Ezek alapján Hajdú-Bihar megyében maradt az elmúlt órák tendenciája: a Debrecen északnyugati részén található hajdú-bihari 1-es választókerületben több mint 3 százalékkal többen mentek el szavazni, mint a második legtöbb választót megmozgató, a város délkeleti részét magában foglaló 2-esben - amelynek részvételi adatai szintén jócskán meghaladják a harmadik helyen álló, hajdúböszörményi központú 6-os választókerületet.
2014-ben a polgármester-jelöltjük nem volt arra alkalmas - gondolom én-, hogy a listát vezesse. Az elnök - aki ugye aki 2002-óta ott civileskedik a tűz közelében, lett a listavezető. Hogyan is van ez? De akkor miért indították el hölgyet? Könyörgöm, kilógott már akkor, aminek kellett. Most a bejelentésen kívül körülöttük is csend van. Nem mintha oly sokszor hallatták volna hangjukat az elmúlt közel öt évben. Úgy tűnik, a város civiljei körül nincs gond. Nem emlékszem, hogy hallatták volna például a hangjukat az ellen, hogy Debrecenben még az ingyenes ételosztásért is közterület használati díjat kell fizetni. Önkormányzati választás. De a hajléktalanok város központból történő kitiltása sem ihlette meg őket. De lehet, csak rosszmájú vagyok. A többi párt körül néma csend van. Biztos lázas egyeztetések folynak, de az miért tartozna ránk, debreceni polgárokra? Suba alatt nő a pálma, akarom mondani a jelölt. Nem kell azt elkapkodni ké a hosszú, forró nyár után jön az ősz, és már itt is a kampány. Amire persze egy forintot is fölösleges az ellenzéknek költenie.
Debrecen - A Demokratikus Koalíció elnöke debreceni lakossági fóruma előtt adott nekünk interjút. Debrecen - A Demokratikus Koalíció elnöke debreceni lakossági fóruma előtt adott nekünk interjút. Ön szerint mi a magyarázata annak, hogy Debrecenben a Fidesz 2002 óta önkormányzati választókerületet sem veszített? Gyurcsány Ferenc: Benne van a Fidesz sokak számára elfogadható teljesítménye, a régió erős jobboldali, keresztény-konzervatív hagyományai, s hogy a 90-es évek végétől Hajdú-Biharban egyre többet szenvedett az MSZP. Ha nincs erős kihívó, közepes teljesítménnyel is lehet valaki sikeres. Választási csalást rögzítettek Debrecenben? - videó - Blikk. Milyen jövőt jósol a 2015-ben már működő nemzeti nonprofit közműszolgáltatónak? Gyurcsány Ferenc: Nem ördögtől való gondolat, hogy a közszolgáltatások egy része erős állami ellenőrzés alatt legyen, lehet ezt államilag is jól csinálni. Nagy történelmi tapasztalatunk, hogy ha az árakban nem fizetjük meg a reális költségeket, nem ismerjük el a befektetett pénz hozamát, akkor egyrészt a fogyasztó elkezd pazarolni, másrészt ha elfogy a fejlesztési pénz, lepusztul a rendszer.