Ugyanígy a munkaszerződés tartalmát illetően is a legfőbb szerv hoz döntést, ők hagyják jóvá a munkaszerződés szövegezését, melyet később a kijelölt személy jogosult aláírásával szentesíteni. Miben lesz más a munkaszerződés vezető állásúak esetében? A munkaszerződés tartalmát illetően a felek nagyfokú szabadsággal rendelkeznek, hiszen az Mt. Második Részében foglalt rendelkezésektől nem csupán a munkavállaló előnyére, de a hátrányára is szabadon eltérhetnek [Mt. 209. § (1) bekezdés]. Természetesen az eltérés lehetősége nem teljeskörű, a törvény meghatározza azokat az alapvetően a munkavállalót védő, illetve a jogintézmények lényegét jelentő garanciális szabályokat is, melyeknek vezető állású munkavállalók esetében is feltétlenül érvényesülniük kell [Mt. § (2) bekezdés]. A munkaszerződés írása során érdemes figyelni arra is, hogy a vezetőre a kollektív szerződés hatálya nem terjed ki [Mt. § (3) bekezdés], ezért az abban szereplő, a vezető állású munkavállaló vonatkozásában is alkalmazni szándékozott rendelkezéseket célszerű beemelni a munkaszerződés szövegébe.
A vezetőre vonatkozó szabályok alkalmazása – a munkaszerződés alapján A munkaszerződés – az Mt. 209. § (2) bekezdésében foglaltak kivételével – a vezetőre vonatkozó rendelkezések alkalmazását írhatja elő, ha a munkavállaló a munkáltató működése szempontjából kiemelkedő jelentőségű vagy fokozottan bizalmi jellegű munkakört tölt be és alapbére eléri a kötelező legkisebb munkabér [153. § (1) a)] hétszeresét [Mt. § (2) bek. ]. Amint a Kúria egyik ítélete megállapítja: nem a munkaszerződés, hanem a törvény rendelkezése az irányadó annak megállapításakor, hogy ki minősül vezető állásúnak. A munkaszerződésben foglalt munkaköri elnevezés és minősülés megjelölése ellenére a felperes nem volt vezető állású munkavállaló, így a munkaszerződésben az Mt. 210. § (1) bekezdésén alapuló Mt. 66. § (1) bekezdésre vonatkozó eltérésre, azaz a munkáltatói felmondás indokolásának mellőzésére a felperes esetében nem volt lehetőség (Mfv. 559/2017. Az Mt. § (2) bekezdésének alkalmazásával továbbá a munkaszerződésükben vezetőnek minősítetteket nem lehet a kollektív szerződés hatálya alól kizárni.
A vezető állású munkavállalók jelenleg hatályos jogszabályaink értelmében a munkavállalók egy speciális csoportját jelentik, akikre a hagyományostól eltérő foglalkoztatási szabályok vonatkoznak. Az eltérő szabályokat az indokolja, hogy egy-egy vállalkozás életében ezen munkavállalók kiemelten fontos szerepet töltenek be, felelősségük is lényegesen nagyobb, így a jogi szabályozásnak is másképpen kell kezelniük őket. Ki minősül vezető állású munkavállalónak? A D. A. S. JogSzerviz szakértője elmondta: a Munka törvénykönyve alapvetően három olyan munkavállalói kört fogalmaz meg, akiket vezető állású munkavállalóknak kell tekinteni. Az első csoportba a munkáltató vezetője tartozik. Ő az úgynevezett első számú vezető. Az első számú vezető gyakorolja a munkáltatói jogkört. Alapvetően ő alakítja ki a munkaszervezetet. Jó példa az elsőszámú vezetőre egy kft. ügyvezetője, aki munkaszerződés alapján látja el feladatát. A második csoportba az elsőszámú vezető közvetlen irányítása alatt álló és – részben vagy egészben – helyettesítésére jogosított más munkavállalók tartoznak.
Vezető beosztásban dolgozni mindig fokozott felelősséget jelent. Ehhez mérten a Munka törvénykönyve is eltérő előírásokat tartalmaz a vezetői jogviszonyra vonatkozóan. A D. A. S. JogSzerviz szakértője, dr. Fekete Klaudia kétrészes írásában minden felmerülő jogi kérdésre választ ad. Most az első részt olvashatják. A D. JogSzerviz szakértője szerint a szabályok ismertetését megelőzően érdemes tisztázni, hogy pontosan kik minősülnek vezető beosztású munkavállalóknak a magyar munkajogi szabályok alapján. A törvény a vezető állású munkavállalóknak két kategóriáját különbözteti meg – hangsúlyozta dr. Fekete Klaudia. A két kategória A törvény alapján vezetőnek minősül a munkáltató vezetője, valamint a közvetlen irányítása alatt álló és – részben, vagy egészben - helyettesítésére jogosított más munkavállaló. A joggyakorlat alapján a munkáltató vezetője alatt az úgynevezett első számú vezetőt kell érteni. Az első számú vezető a munkaszervezet vezetője és a munkáltatói jogkör általános gyakorlója.
Részlet a válaszból Megjelent a Munkaügyi Levelekben 2012. október 8-án (75. lapszám), a kérdés sorszáma ott: 1458 […] jogi formájától függetlenül kizárja a további jogviszony létesítését. Ugyanakkor, a vezető munkaszerződése e rendelkezéstől eltérhet, a munkavállaló javára és hátrányára is [új Mt. 209. § (1) bek. ]. A felek tehát úgy is megegyezhetnek, hogy a vezető további munkavégzésre irányuló jogviszonyt is létesíthet. Meg kell jegyezni, hogy két teljes munkaidős […]
Egyébként a munkavállalóra a munkaszerződése alapján a vezetőre vonatkozó szabályok nem alkalmazhatók. Joggal való visszaélésnek minősül, ha a munkáltató azért tesz ajánlatot az alapbér emelésére, hogy az ezen alapuló, a szabályok kiterjesztésére irányuló megállapodás megkötését követően (pl. az egyszerűbb felmondási szabályokat alkalmazva) szüntethesse meg a munkaviszonyt. (Folytatjuk) Dr. Horváth István (2021-10-13)
1956-ig tízszer volt a válogatott tagja, összesen 44 magyar bajnokságot nyert, ebből 32-t egyéni számokban. Összesen 36 országos, 12 Európa- és hat világrekordot állított fel, 1947 és 1951 között nyolcszor nyerte meg a főiskolai világbajnokságot. Pályafutását 1960-ban fejezte be, nem teljesen önszántából. A római olimpia előtt férjével, a vízilabdázó Gyarmati Dezsővel választás elé állították: csak egyikük mehet az ötkarikás játékokra, nehogy disszidáljanak, korábban, 1957-1958-ban egy évet az Egyesült Államokban töltöttek. Végül Székely Éva maradt itthon, aki gyógyszerészi, majd a Testnevelési Főiskolán edzői diplomát szerzett, 1969-től mesteredző lett. Miközben a MÁV Kórházban gyógyszerészként dolgozott, a BVSC, majd az FTC úszószakosztályának utánpótlásedzője lett, illetve 1969-től 1976-ig a Testnevelési Főiskola Kutató Intézetének munkatársa is volt. Legeredményesebb tanítványa lánya, Gyarmati Andrea, aki 1972-ben a müncheni olimpián 100 méter hátúszásban második, 100 méter pillangóban bronzérmes lett, emellett kétszeres Európa-bajnok és világbajnoki bronzérmes úszó.
Fotó: MTI/Kovács Tamás (archív) Halálhíréről a Magyar Úszó Szövetség tájékoztatta szombaton az MTI-t. Székely Éva 1927. április 3-án Budapesten született. Kilencéves volt, amikor a rádióban hallotta, ahogy Csík Ferenc olimpiai bajnok lett a 100 méteres gyorsúszásban. Ekkor határozta el, hogy egyszer ő is feláll az olimpiai dobogó tetejére, miatta és neki szól majd a Himnusz. 1939-ben lett az FTC úszója, egy évre rá tagja volt az ifjúsági folyamúszó-bajnokságot nyert váltónak, 1941-ben már országos csúcstartó volt. A harmadik zsidótörvényt követő jogfosztó intézkedések miatt pályafutása ebben az esztendőben félbeszakadt, az életveszély, a bujkálás, a szökés évei következtek számára. 1945-től az Újpesti TE, 1947-től a Neményi Madisz, 1948-tól a BVSC (1954-ig Bp. Lokomotív, 1955-től Bp. Törekvés) színeiben versenyzett. Tehetsége Sárosi Imre edző segítségével bontakozott ki, aki még a munkaszolgálatból is levelezőlapon küldte tanítványának az edzésterveket. Székely Éva többéves kényszerszünet után 1945-ben lett a válogatott tagja, mestere irányításával egyre jobb eredményeket ért el: 1945-ben országos csúcsot úszott 100 méteres mellúszásban, 1949-ben a 100 és 200 méter pillangóban az úszásnem első magyar bajnoka lett.
Legeredményesebb tanítványa lánya, Gyarmati Andrea, aki 1972-ben a müncheni olimpián 100 méter hátúszásban második, 100 méter pillangóban bronzérmes lett, emellett kétszeres Európa-bajnok és világbajnoki bronzérmes úszó. Székely Éva istápolta vízilabdás unokáját, Hesz Mátét, és átesett egy súlyos szemműtéten is. 1947-ben a Magyar Köztársasági Érdemérem arany fokozatát, 1949-ben a Magyar Köztársasági Sportérdemérem arany fokozatát, 1951-ben a Magyar Népköztársasági Sportérdemérem arany fokozatát és a Magyar Népköztársaság kiváló sportolója címet, 1954-ben a Magyar Népköztársaság Érdemes Sportolója címet kapta. 1976-ban beválasztották az egyesült államokbeli Fort Lauderdale-ben az úszás halhatatlanjai közé. 1994-től a Minden Idők Legjobb Magyar Sportolói Egyesületnek, a Halhatatlanok Klubjának tagja. 1996-ban a Magyar Köztársasági Érdemrend tisztikeresztjét, 2004-ben a Nemzeti Sportszövetség Életműdíját vehette át, ugyanabban az évben az elsők között lett a Nemzet Sportolója. 2006-ban megkapta a Nemzetközi Fair Play Bizottság Életmű-díját, 2007-ben a példaértékű sportolói és edzői életpálya elismeréseként a Magyar Köztársasági Érdemrend középkeresztje (polgári tagozat) kitüntetést, 2011-ben Prima-díjat kapott.