Címértelmezés A cím egy minőségjelzős szószerkezet, amely megjelöli a helyszínt és a témát. A Tiszai csönd cím tájversre utal, azt gondolnánk, tájleírás következik, de tévedünk: Juhász Gyula tájversei sosem öncélúan leíró jellegűek, a természeti képek mindig valamilyen rejtett tartalmat közvetítenek (a többnyire költő hangulatát fejezik ki, amelyet kivetít a tájra). A cím két eleme: a Tisza, amely az otthoni tájat jelenti a költő számára, és a csönd, amely megnyugtató, békés csönd. Tehát nem vészterhes csöndről van szó, nem olyan csöndről, amelynek fenyegető tartalma van, a versben ugyanis nincsen teljes csönd. A teljes csönd félelmet kelt az emberben, a zajok hiánya elbizonytalanítja az embert, mert nincs információja arról, hogy mi történik a környezetében. A teljes csönd, a némaság nem békét, hanem veszélyt jelez, mert a természetben az élőlények akkor hallgatnak el, amikor valami veszély közeleg. A megnyugtató csönd sohasem teljes némaság, mindig vannak apró zajok, amelyek üzenetet közvetítenek, és ezáltal biztonságérzetet keltenek bennünk.
A róna a jellegzetes magyar alföld, ahol a pásztor ballag a nyájával. A megszemélyesítéssel (ballag a hold) a hold az ég pásztorává válik. A 4. versszak tovább bontja ezt a képet. A tanyák az alföld jellegzetes települései, körbeveszik a nagyobb városokat. Magányosak, távol vannak a központtól. Az égi jelzővel ezek a tanyák felkerülnek az égre. A kép perspektívája kitágul, egyszerre fogja át az eget és a földet. A csillagok fénye visszatükröződik a folyóban, a tanyák tűzfényei elszórtak és magányosak az éjszakában, mint az égen a csillagok. Itt is, akárcsak az első képben, a metaforát egy megszemélyesítés egészíti ki: tüzet raknak az égi tanyák, azaz a csillagok sorra kigyúlnak az égen. Magam a parton egymagam vagyok A III. rész az 5-6. A tájban egyszer csak megjelenik a költő alakja (lírai én). Ez a sor ugyanazt az akusztikai hatást képviseli, mint az első sor: 9 mély, 1 magas magánhangzó. A magas magánhangzó a sor közepén található. Itt 14 mássalhangzóból 11 tartozik a lágyak közé. A hangok hatására a kép még mélyebb, még sötétebb, mint az elején, kifejezi Juhász Gyula sötét hangulatát.
Tiszai csönd Hálót fon az est, a nagy, barna pók, Nem mozdulnak a tiszai hajók. Egyiken távol harmonika szól, Tücsök felel rá csöndben valahol. Az égi rónán ballag már a hold: Ezüstösek a tiszai hajók. Tüzeket raknak az égi tanyák, Hallgatják halkan a harmonikát. Magam a parton egymagam vagyok, Tiszai hajók, néma társatok! Ma nem üzennek hívó távolok, Ma kikötöttünk itthon, álmodók!
Akárcsak az első képben, itt is egy metaforát látunk, ezúttal a költő azonosítja magát a hajókkal. Az irodalomban nagyon régi metafora a víz, és a rajta haladó hajó. A víz az élet, a sors, a hajó pedig az egyes emberek élete. Azzal, hogy ezek a hajók nem haladnak, hanem egy helyben állnak, pontosan érzékelhetjük a költő hangulatát: az ő élete is hiábavaló, nem halad sehová. Összegzés: A vers három részében háromszor tűnik fel a tiszai hajók kifejezés. Az utolsó részben megtörténik a költő és a hajók teljes azonosulása. Az 5. versszakban még E. /1. személyben szól a költő, a 6. -ban már T. személyben. A hajóknak a sorsa az élete a haladás, az ÚT, a CÉL. A költő végre megpihen, nem űzik, nem vonják hiábavaló célok, vágyak. Az itthon határozószó fejezi ki ezt a megérkezést. A költő magányosságát feloldották a hold, a csillagok, akiket a megszemélyesítésekkel a hideg fenségből emberségessé szelidített. A hold ezüst varázslata élővé tette a hajókat is, akik így társaivá válhattak a költőnek.
A vers szépsége az érzelmi-hangulati-zenei egységben és összetettségben rejlik. Különös metaforikus kép vezeti be a költeményt: az est, a nagy barna pók hálójában fennakadtak, mozdulatlanságba dermedtek a tiszai hajók. A szöveg alaphangulatát a céltalan veszteglés, az eseménytelenség szomorúsága adja meg. Mozgás helyett hangok teszik élővé a tájat, s mélyítik el az este csöndjét. Végtelenné tágul a tér: a távoli, halk harmonikaszót, a tücsökciripelést az "égi tanyák", a csillagok is hallgatják. A ballagó hold fénye ezüsttel vonja be a tájat: fénylik a folyó tükre, fénylenek a tiszai hajók, s ragyognak a csillagok is. A költői képek nyomán a mozdulatlanság, a némaság nem félelmetes: a színek csillogása, a hangok muzsikája elvarázsolja a környezetet, a világot, és egyben feloldja a tehetetlen bénaság érzését. A lírai én az utolsó két strófában jelenik meg. Ebben a képben azonosul a költő a magányos tiszai hajókkal. Összefűzi őket a magány, a társtalanság, de az is, hogy mindnyájan ugyanannak a tájnak részeivé válnak.
Milyen hangokat használ a költő? Keretezd be a versben hallással kapcsolatos szavakat! Milyen településtípust, társadalmi réteget, világot idéznek fel a hangok? Válasz:................................................................................................................................................................................................................. 4. Jellemezd a következő kategóriákkal a versszakokat, hogy: "közel" - "távol" "otthonosság" - "elvágyódás"! Írd be a versszakok melletti négyzetbe! Válasz:................................................................ 5. Melyik versszakban jelenik meg a "költő"? Mihez hasonlítja magát? Válasz:........................................................................................................................................ 6. Gyűjtsd össze a bánattal, rezignáltsággal kapcsolatos szavakat! Válasz:........................................................................................................................................ 7.
A ROSSZ TANULÓ FELEL Nem, mára nem lehetett számítani, igazán. Hiszen számított rá, persze hogy számított, sőt múlt éjjel álmodott is ilyesfélét: de álmában magyarból hívták ki, igaz, hogy úgy volt, mintha a magyart is a Frőhlich tanítaná. Álmában elintézte az egész kérdést, a párhuzamos vonalakról felelt, kimondják a nevét, nem hisz a füleinek, körülnéz: hátha csoda történik, hátha csak agyrém, nyomasztó lidércnyomás volt, hogy ez az ő neve, és most felébred ebből az álomból. Aztán egy csomó füzetet felkap a padról. Karinthy tanár úr kérem elemzés. Míg végigmegy a kis utcán, a padsorok közt, ezt gondolja: "Ápluszbészerámínuszbé egyenlő ánégyzetmínuszbénégyzet. " Ezt fogja kérdezni. Biztosan ezt fogja kérdezni. "Ha nem ezt kérdezi, átmegyek különbözeti vizsgával a polgáriba, és katonai pályára lépek. " Közben megbotlik, és elejti a füzeteket. Míg a földön szedeget, háta mögött felzúg az obligát nevetés, amit ezúttal senki se tilt be: a rossz tanuló törvényen kívül áll, rajta lehet nevetni. A tanár leül, és maga elé teszi a noteszt.
Az elkészült kisfilmeket weboldalon lehet nevezni. A nevezés a következőképpen történhet: Amennyiben a pályázó már rendelkezik a található filmmel, akkor a submit gomb segítségével nevezheti filmjét. Ha még nincs feltöltött filmje, akkor az oldalon található upload gomb segítségével töltheti fel a pályamunkát. A sikeres nevezéshez a feltöltő oldalon a film alapinformációit (cím, leírás, kategória stb. ) kötelezően ki kell tölteni. A feltöltött filmet publikusra kell állítani. Karinthy Frigyes - Tanár Úr Kérem - árak, akciók, vásárlás olcsón - Vatera.hu. Ellenkező esetben a nevezés nem valósul meg. A nevezés sikerességéről a feltöltő oldalon található "submissions" lapfül alatt lehet megbizonyosodni, ahol - ha az addig még nem valósult meg - manuálisan is lehet nevezni a filmet a vonatkozó filmverseny alatt található submit gombbal. A nevezéssel kapcsolatosan további informácókat az email-címen kérhetnek a pályázók. A pályaműveket rangos zsűri bírálja el, amelynek tagjai: - Karinthy Márton, az író unokája és jogutódja - Mátyássy Áron, a TÚK - Tanár Úr Kérem! című film rendezője - Deák Dániel, a alapítója A Bookline jóvoltából értékes nyereményeket osztanak ki a díjazottak között: - Pioneer DVD DV2020 lejátszó - Sony Cyber shot fényképezőgép csomag - Icarus M700 Omnia e-könyv-olvasó A pályázat nevezési határideje 2013. május 27.
Árakkal kapcsolatos információk A webáruházunkban () felsorolt árak csak az itt értékesített termékekre vonatkoznak. Eredeti ár: a könyvre nyomtatott ár, a kiadó által ajánlott fogyasztói ár, ami megegyezik a bolti árral (bolti akciók esetét kivéve) Online ár: csak saját webáruházunkban () leadott megrendelés esetén érvényes Bevezető ár: az első megjelenéshez tartozó kedvezményes ár (előrendelés esetén is érvényes) Kedvezményes ár: a Móra által egyedileg kalkulált kedvezményes ár, amely csak meghatározott időszakokra érvényes
Tizenöt éves volt, amikor a Magyar Képes Világ folytatásokban közölte a Nászutazás a Föld középpontján keresztül című regényét. 1905-ben tett érettségi vizsgát, majd utána matematika-fizika szakon, a bölcsészkaron és a sebészeten is hallgatott egyetemi előadásokat. Noha diplomát soha sem szerzett, egész életében élénk érdeklődéssel és feltétlen tisztelettel fordult a tudományok felé. 1906-ban Az Újság munkatársa lett. Ebből az időből ered legendás barátsága Kosztolányi Dezsővel. A következő években sorra jelentek meg novellái, paródiái, humoros írásai a különböző budapesti lapokban, de az ismertséget az Így írtok ti című paródiakötete hozta meg számára, 1912-ben. 1914. szeptember 17-én Budapesten, Józsefvárosban vette feleségül Judik Etel színésznőt, aki 1918-ban spanyolnáthában meghalt. Tanár úr kérem. Gyermekük Karinthy Gábor költő. 1920-ban házasodott össze Böhm Arankával. Gyermekük Karinthy Ferenc (Cini) író. Mesterének Jonathan Swiftet vallotta; az Utazás Faremidóba és Capillária című regényei a Gulliver ötödik és hatodik utazása alcímet viselik.