2078 - a Szíriusz GB bolygó virágzó városai helyén csak sivatagos romok vannak. De néhány elszigetelt bunker mélyén még kitartanak a katonák. Olyan önvédelmi eszközt fejlesztenek ki, mely a föld alól támad, szuperintelligens és képes továbbfejleszteni önmagát. Ám hamarosan az önreprodukáló organikus fegyver már csak saját magáért harcol, s egyetlen célja az összes életforma elpusztítása. Amikor a túlélők támaszpontja előtt megjelenik egy segítséget kérő kisfiú, még senki sem sejti, kit fogadnak be. Amerikai Egyesült Államok, Japán, Kanada, Ausztrália 108" Premier (HU): 1996. 07. 18. Az elhagyott bolygó 3. Horror | Thriller | Sci-fi Nem tudom, ki csinálja itt a besorolásokat, de ezt a filmet a horror kategóriába besorolni, felelőtlensé egy sci-fi, amiben van egy-két keményebb, ijesztőbb, félelmetes képsor. A történet is gyengécske, és kifejezetten nem is igazán szól semmiről sem. Az elhagyott bolygó Most így nyár idején nagy melegben gondoltam megnézek egy jó kis Sci-Fi -t. A választásom erre a filmre esett ami a címéből adódóan egy egy elhagyott bolygón lévő történetet mesél el.
Értékelés: 67 szavazatból Tizenhárom évvel az után, hogy a Sirius 6B bolygó teljes lakosságát kiirtották a robotok, egy, a bolygóról érkező vészjelzést fognak a Földön. Mentőhajót küldenek azzal a feladattal, hogy kiderítsék, mi történt, valós vészjelzésről van-e szó. Az elhagyott bolygó 2 - FilmDROID. Igyekezniük kell, mert hamarosan olyan meteoreső várható, amely minden létformát kipusztít a bolygón. A csapat az egyik régi katonai helyőrségben túlélők maroknyi csoportjára bukkan. Ám ennél rémísztőbb felfedezést tesznek, amikor rájönnek, hogy a gyilkos gépek félig ember, félig robot hibridekké fejlődtek, céljuk, hogy kiirtsák az emberi fajt. Stáblista:
Cookie beállítások Weboldalunk az alapvető működéshez szükséges cookie-kat használ. Szélesebb körű funkcionalitáshoz marketing jellegű cookie-kat engedélyezhet, amivel elfogadja az Adatkezelési tájékoztató ban foglaltakat.
Európában ötödikként a szegedi klinikán végezték el szerdán azt a különleges műtétet, amely során egy Parkinson-kórban szenvedő betegnek új mélyagyi stimulációs eszközt ültetnek be az agyába. A műtét sajtónyilvános volt. Az új mélyagyi stimulációs eszköz beültetéséről fontos tudni, hogy ez a lehetőség csupán egy hete elérhető, és mint Klivényi Péter professzor a Neurológiai Klinika igazgatója a elmondta – sorrendben –Angliában, Németországban, Svájcba és Hollandiában került sor az elmúlt hét napban olyan műtétre, amilyenre szerdán Szegeden. A legkevesebb, amit ennek kapcsán leírhatunk, hogy a szegedi klinika a világ élvonalához tartozik. A médiamunkásoknak szigorú szabályok betartásával léphettek be Idegsebészeti Klinika hibrid műtőkomplexum gerincsebészeti műtője. Tetőtől talpig át kellett öltözni az újságíróknak, operatőröknek és a fotósoknak, hogy a megfelelő higiénés szabályokat betartsák. Előzetesen szabályozták, hogy egyszerre hány külső szereplő lehet jelen a műtőben, ahol Kis Dávid, az Idegsebészeti Klinika osztályvezetője, egyetemi adjunktusa orvos csapatával reggel nyolc órakor kezdett neki egy Parkinson-kórban szenvedő ember műtétének.
Akvarelljei egy részét a SZOTE őrzi, a többi is aukciós házak kínálatában szerepel. Az Idegsebészeti Klinika megalapítása Környey István A szegedi klinikán az idegsebészeti tevékenység 1937-ben kezdődött, amikor Környey István az Egyesült Államokból hazatérve az Ideg- és Elmeklinikára nyert kinevezést. Itt az akkori rektor, Miskolczy Dezső volt az igazgató. Az idegsebészeti műtéteket a Vidákovits Kamilló vezette Sebészeti Klinikán végezték. Számos klasszikus idegsebészeti beavatkozási forma magyarországi bevezetése és elterjesztése ide köthető. Szegeden indultak azok a kutatások, amelyek az ágyéki gerincsérvek műtéti kezelésének elterjedését szorgalmazták. Láng Imre az 1930-as évek közepén elsőként vett részt idegsebészet i képzésben az USA-ban. Hazatérve lelkes beszámolókban osztotta meg tapasztalatait, de továbbra is általános sebészként dolgozott. Javaslatok ideje Az Egyetem vezetése szorgalmazta az idegsebészet fejlesztését és készült a tervezett nagy beruházás – egy 410 ágyas és egy 800 ágyas klinikai tömb – megvalósítására.
Fényes György A II. Sebészeti Klinika igazgatójának 1971-ben Fényes Györgyöt nevezték ki. Idegsebészként elsősorban szakterületébe vágó műtéteket és beavatkozásokat végzett. Tevékenysége során jelentősen fejlődött az angiográfiás (érrendszeri) diagnosztika, az aneurizma (verőértágulat) és angioma (érdaganat) sebészet. Számos munkatársa külföldi tanulmányútjait segítette. Mindezeken felül felügyelnie kellett a Klinikán helyet kapó traumatológiai, és az akkor még igen szerény ortopédiai tevékenységet is. Mindenki számára váratlanul, 65 éves korában nyugdíjba vonult. Bodosi Mihály Az Idegsebészeti Klinika igazgatója 1984-től Bodosi Mihály lett, aki az agyi mikrosebészet, aneurysma és angioma-műtétek, a transsphenoidalis hypophysis-műtétek, speciális fájdalomcsillapító beavatkozások, gyermek-idegsebészeti műtétek megindítása mellett a különféle, modern gerincsebészeti beavatkozások bevezetését szorgalmazta. A Klinikán végzett, a kezdeti időszakban az évi 400-at alig meghaladó beavatkozások számát működésének évei során 800 fölé emelte.
Egyetem / Tudomány A világ élvonalában az SZTE Idegsebészeti és Neurológiai Klinikája 2021. december 9. csütörtök 2021. csütörtök Magyarországon elsőként, de a világon is az elsők között ültettek be egy mély agyi stimulációs elektródát. …