Fizetési mód kiválasztása szükség szerint Fizessen kényelmesen! Fizetési módként szükség szerint választhatja a készpénzes fizetést, a banki átutalást és a részletfizetést.
shopping_cart Legújabb bútor kínálat Bútorok széles választékát kínáljuk Önnek, verhetetlen áron a piacon. Választható fizetési mód Fizethet készpénzzel, banki átutalással vagy részletekben. thumb_up Bárhol elérhető Elég pár kattintás, és az álombútor már úton is van
Jobb lehetőségek a fizetési mód kiválasztására Fizessen kényelmesen! Fizetési módként szükség szerint választhatja a készpénzes fizetést, a banki átutalást és a részletfizetést.
Nem kell sehová mennie Elég pár kattintás, és az álombútor már úton is van account_balance_wallet Jobb lehetőségek a fizetési mód kiválasztására Több fizetési módot kínálunk. Válassza ki azt a fizetési módot, amely leginkább megfelel Önnek. shopping_cart Széles választék Több száz különféle összetételű és színű garnitúra, valamint különálló bútordarab közül választhat
Intézzen el mindent online, otthona kényelmében Válassza ki álmai bútorát otthona kényelmében. Jobb lehetőségek a fizetési mód kiválasztására Fizessen kényelmesen! Fizetési módként szükség szerint választhatja a készpénzes fizetést, a banki átutalást és a részletfizetést. Színes választék Több száz különféle összetételű és színű garnitúra, valamint különálló bútordarab közül választhat
thumb_up Intézzen el mindent online, otthona kényelmében Elég pár kattintás, és az álombútor már úton is van
§ (1)-(2) bekezdés], f) nemzetközi szerződés által tiltott fegyver alkalmazása [155. § (1) bekezdés], g) egyéb háborús bűntett (158. §), h) emberölés súlyosabban minősülő esete [160. § (2) bekezdés], i) emberrablás súlyosabban minősülő esete [190. § (3)-(4) bekezdés], j) emberkereskedelem súlyosabban minősülő esete [192. § (6) bekezdés], k) alkotmányos rend erőszakos megváltoztatása [254. § (1) bekezdés], l) rombolás súlyosabban minősülő esete [257. § (2) bekezdés], m) fogolyzendülés súlyosabban minősülő esete [284. § (4) bekezdés], n) terrorcselekmény [314. § (1) bekezdés], o) jármű hatalomba kerítése súlyosabban minősülő esete [320. § (2) bekezdés], p) közveszély okozása súlyosabban minősülő esete [322. § (3) bekezdés], q) zendülés súlyosabban minősülő esete [442. § (4) bekezdés], r) elöljáró vagy szolgálati közeg elleni erőszak súlyosabban minősülő esete [445. § (5) bekezdés], ha azt személy elleni vagy dolog elleni erőszakkal követik el. (2) A feltételes szabadságra bocsátás lehetőségét ki kell zárni, ha az elkövető a) erőszakos többszörös visszaeső, vagy b) az (1) bekezdésben meghatározott bűncselekményt bűnszervezetben követte el.
38. § (1) Határozott ideig tartó szabadságvesztés kiszabása esetén a bíróság az ítéletében megállapítja a feltételes szabadságra bocsátás legkorábbi időpontját, vagy - a (4) bekezdésben meghatározott esetekben - azt, hogy a feltételes szabadságra bocsátás lehetősége kizárt. (2) Ha a feltételes szabadságra bocsátás lehetősége nem kizárt, annak legkorábbi időpontja a) a büntetés kétharmad, b) visszaeső esetén háromnegyed részének, de legkevesebb három hónapnak a kitöltését követő nap. (3) Öt évet meg nem haladó szabadságvesztés kiszabása esetén - különös méltánylást érdemlő esetben - a bíróság ítéletében akként rendelkezhet, hogy az elítélt a büntetés fele részének letöltése után feltételes szabadságra bocsátható. Ez a rendelkezés nem alkalmazható, ha az elítélt többszörös visszaeső. (4) Nem bocsátható feltételes szabadságra a) a többszörös visszaeső, ha a szabadságvesztést fegyház fokozatban kell végrehajtani, b) az erőszakos többszörös visszaeső, c) aki a bűncselekményt bűnszervezetben követte el, d) akit olyan szándékos bűncselekmény miatt ítéltek szabadságvesztésre, amelyet korábbi, határozott ideig tartó végrehajtandó szabadságvesztésre ítélése után, a végrehajtás befejezése vagy a végrehajthatóság megszűnése előtt követett el.
(4) Ha az elítéltet az életfogytig tartó szabadságvesztés végrehajtása alatt elkövetett bűncselekmény miatt az életfogytig tartó szabadságvesztésből történő feltételes szabadságra bocsátás alatt határozott tartamú szabadságvesztésre ítélik, a bíróság a feltételes szabadságot megszünteti, és a feltételes szabadságra bocsátás legkorábbi időpontját a határozott tartamú szabadságvesztés tartamáig, de legalább öt és legfeljebb húsz év közötti időtartamra elhalasztja. (5) Ha az elítéltet az életfogytig tartó szabadságvesztésből történt feltételes szabadságra bocsátás alatt elkövetett bűncselekmény miatt határozott tartamú szabadságvesztésre ítélik, a bíróság a feltételes szabadságot megszünteti, és a feltételes szabadságra bocsátás legkorábbi időpontját a határozott tartamú szabadságvesztés tartamáig, de legalább öt és legfeljebb húsz év közötti időtartamra elhalasztja. (6) Ha az életfogytig tartó szabadságvesztésből történő feltételes szabadságra bocsátás legkorábbi időpontjának elhalasztására az (1), (2), (4) és (5) bekezdés szerinti határozott tartamú szabadságvesztés miatt kerül sor, a feltételes szabadságra bocsátás legkorábbi időpontját a határozott tartamú szabadságvesztésbe beszámított előzetes fogva tartás, valamint házi őrizet idejének figyelembevételével kell megállapítani.
Ennek nyilván feltétel nélkül örülnünk kellene. Vagy mégsem? Sándor Zsuzsa járja körül a témát. A Magyar Helsinki Bizottság nyomán akár "hirtelen felindulásból elkövetett szigorításnak" is lehetne minősíteni azt a most elfogadott törvénymódosítást, amely bizonyos bűncselekmények esetében törvényileg zárja ki azt, hogy az elítéltet feltételes szabadságra bocsáthassák. Tisztázzuk mindenekelőtt, mit jelent a feltételes szabadság, és ki dönt arról, vajon az elítélt részesülhet-e benne, és ha igen, akkor milyen esetekben. Fő szabályként az elítéltnek a rá kiszabott büntetés kétharmadát, amennyiben visszaeső, akkor háromnegyed részét kell letöltenie. Ezt az ítélet pontosan tartalmazza. Mindez azonban csak akkor valósulhat meg, ha az elítélt a börtönben megfelelően viselkedik, és a magatartásából arra lehet következtetni, hogy a büntetés célja további szabadságelvonás nélkül is megvalósítható. (4) Ha a feltételes szabadság tartama alatt az elítélten olyan bűncselekmény miatt kiszabott szabadságvesztést kell végrehajtani, amelyet a korábbi ítélet jogerőre emelkedése előtt követett el, a szabadságvesztés végrehajtása a feltételes szabadságot félbeszakítja, és a bíróság a feltételes szabadság folytatásának legkorábbi időpontját a) az utóbb kiszabott szabadságvesztésből engedélyezett feltételes szabadság időpontjáig, vagy b) – ha az utóbb kiszabott szabadságvesztés esetén a feltételes szabadságra bocsátás lehetősége kizárt – a szabadságvesztés végrehajtásának időtartamáig elhalasztja.
Hozzájárul ahhoz, hogy a büntetés-végrehajtás során az elítélt együttműködő, normakövető legyen, ezáltal segíti a büntetés-végrehajtási intézetek rendjének fenntartását. Csökkenti a bűnismétlés esélyét. Hozzájárul a börtönzsúfoltság enyhítéséhez. Bevallom, ezeket az előnyöket nem én magam szedtem össze ilyen szép pontokba, hanem a parlamenti dokumentumok között abban az "Infojegyzet ben" találtam, amely a törvénymódosítás előkészülete során az országgyűlési képviselők tájékoztatása céljából készült. Bár úgy tűnik, hiába. Ugyanez a jegyzet hivatkozik Tóth Mihály, a Pécsi Tudományegyetem büntetőjogi tanszékének vezetője, a Pázmány Péter Katolikus Egyetem büntetőjogi tanszéke professzorának írására is, amelyben felhívja a figyelmet arra, hogy a szabadulás esélyét kizáró szabadságelvonással az elítéltet a reménytől is megfosztják, a feltételes szabadságra bocsátás teljes kizárásával a büntetés-végrehajtási bíró munkája is leértékelődik, hiszen elvonják a döntési jogkörét. Azt meg már szinte unásig ismétli minden büntetőjoggal foglalkozó elméleti vagy gyakorlati szakember, hogy nem a büntetés súlyossága, hanem annak elkerülhetetlensége jelent valódi elrettentő erőt.
45. § (1) Ha az elítéltet az életfogytig tartó szabadságvesztésre ítélése előtt elkövetett bűncselekmény miatt az életfogytig tartó szabadságvesztés végrehajtása alatt határozott tartamú végrehajtandó szabadságvesztésre ítélik, a bíróság a feltételes szabadságra bocsátás legkorábbi időpontját a határozott tartamú végrehajtandó szabadságvesztés időtartamáig elhalasztja. (2) Ha az elítéltet az életfogytig tartó szabadságvesztésre ítélése előtt elkövetett bűncselekmény miatt az életfogytig tartó szabadságvesztésből történő feltételes szabadságra bocsátás alatt határozott tartamú végrehajtandó szabadságvesztésre ítélik, a bíróság a feltételes szabadságot megszünteti, és a feltételes szabadságra bocsátás legkorábbi időpontját a határozott tartamú végrehajtandó szabadságvesztés időtartamáig elhalasztja. (3) Ha az elítéltet az életfogytig tartó szabadságvesztés végrehajtása alatt elkövetett bűncselekmény miatt az életfogytig tartó szabadságvesztés végrehajtása alatt határozott tartamú szabadságvesztésre ítélik, a bíróság a feltételes szabadságra bocsátás legkorábbi időpontját a határozott ideig tartó szabadságvesztés tartamáig, de legalább öt és legfeljebb húsz év közötti időtartamra elhalasztja.
Meghatározott bűncselekmények esetében egy minapi törvénymódosítás alapján mostantól kizárható, hogy az elkövető feltételesen szabadságra kerüljön. Ennek nyilván feltétel nélkül örülnünk kellene. Vagy mégsem? Sándor Zsuzsa járja körül a témát. A Magyar Helsinki Bizottság nyomán akár "hirtelen felindulásból elkövetett szigorításnak" is lehetne minősíteni azt a most elfogadott törvénymódosítást, amely bizonyos bűncselekmények esetében törvényileg zárja ki azt, hogy az elítéltet feltételes szabadságra bocsáthassák. Tisztázzuk mindenekelőtt, mit jelent a feltételes szabadság, és ki dönt arról, vajon az elítélt részesülhet-e benne, és ha igen, akkor milyen esetekben. Fő szabályként az elítéltnek a rá kiszabott büntetés kétharmadát, amennyiben visszaeső, akkor háromnegyed részét kell letöltenie. Ezt az ítélet pontosan tartalmazza. Mindez azonban csak akkor valósulhat meg, ha az elítélt a börtönben megfelelően viselkedik, és a magatartásából arra lehet következtetni, hogy a büntetés célja további szabadságelvonás nélkül is megvalósítható.